A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 389 
mögött a hivatlanok tömege tödul. A szülök az esküvöre nem mennek el. Regeb- 
ben, mikor meg napokig tartottäak a hires parasztlakodalmakat, különösen a somogyi 
reszen, a templomba valö felvonuläs is kocsikon törtent s a menet — CZIRBUSZ 
akkor igy alakult: «A legelsö s legezifrabb kocsira a menyassony 
leiräsa szerint 
näsznagya ül egy nyoszolöasszonynyal, a mäsodikra a völegeny näsznagya a mäsik 
nyoszolöasszonynyal, a harmadik fellobogözott, csillingelö kocsin a menyasszony ül 
egy vöfely es nyoszolöläny között, a következön pedig a völegeny a mäsik vöfely Es 
nyoszolöläny mellett. Az utolsö kocsiban a muzsikusokat zsüfoljäk össze». CzirBusz 
ezt 1885-ben me&g mint elö szokäst irja le, ma mar ezt is eltemette a — philloxera. 
A templomhoz erve a kiadö Es ker6 vagy a ket vöfely bemennek a paphoz 
s bejelentik a näsznep megerkezeset. Ez alatt a templomban kiki helyere ül, csak 
a föszereplök älljäk az oltärt körül. Az esküvö egyebkent az egyhäz elöiräsa 
szerint törtenik meg. 
A pap az esketesert rendesen egy almät, beletüzött s szalagokkal meg arany- 
füsttel diszitett rozmaringgal szokott kapni, Nehol ez a szokäs csak a katholiku- 
soknäl van meg, az ugyanazon falubeli reformätusok nem követik, mäsutt meg 
van mind a ket felekezetnel. Nehol a katholikusoknäl nemesak a pap, hanem a 
käntor is kap egy ilyent. A gyümölcs sem mindig alma; lättam birsalmät, birs- 
körtet, czitromot Es narancsot is ilyen szereplesben. Ätadäsa sem hatärozott; majd 
az esketes elött teszi az egyik nyoszolöläny az oltäarra, majd az esketes utän adja 
ät a nyoszolöasszony a papnak. De mär ez az almäval valö ajandekozäs is Ujabb 
keletü szokäsnak lätszik, mert regen a hagyomäny szerint a papnak e helyett nagy 
fonott kaläcs Es egy üveg bor järt ki. Miöta a polgäri häzassag Magyarorszägon 
kötelezö lett (1896) rozmaringos almät a Balaton melleken nemesak a pap, hanem 
az anyakönyvvezetö is kap. E teren az elsö lepest Öszöd reformätus lak6i tettek 
meg, a kik jegyzöjüknek — mint anyakönyvvezetönek — a lakodalmak alkalma- 
val elöször adtak rozmaringos birsalmät. 
Esketes utän a näsznep a templomböl kiindul, de a templomajtö zärva van 
s a ministrans gyerekek, mig penzt nem kapnak, nem is nyitjak ki azt. A kivo- 
nulö näsznep a templom elött megall, s mig a czigänyzene muzsikäl, az ifjusag 
tänczra perdül s igy värja be, mig a kerök es kiadök a papnal bemondjäk az 
esküt tett felekre vonatkozö adatokat. Ha aztan a beirök is kikerültek, a näsznep 
sorakozik, most mär a sor Elen az üj ferj Es menyecske vezet, s viszavonulnak a 
länyos häzhoz. Regen a templom elött lövöldöztek is (ma ez mär hatösägilag tiltva 
van), s ha kocsival vonultak fel, kocsival is mentek vissza. «Az elsö ket kocsi, 
irja CzirBusz, Ujra a näsznagyokat Es nyoszolöasszonyokat viszi, de a harmadikban 
mär a völegeny ül menyasszonya mellett, utäna a negyedik es ötödik kocsiban a 
vöfelyek a nyoszolöläanyokkal foglalnak helyet. Nagy ostorpattogtatäs között, Uutköz- 
ben pereczeket szörva a gyerekeknek, oly sebesen hajtanak, mintha loptäk volna 
a menyasszonyt» (188. 1.). 
A lanyos hazhoz Erve, a näsznep tanczra perdül. Elöször az üj ferj tänczol 
az Uj asszonynyal, azutän a vöfelyek, a kErök, kiadök Es a többiek tänczolnak 
ugyancsak 6 vele, a vegen meg az asszonyok is megforgatjäak az Uj asszonyt. Ez 
igy tart delig s ez a tulajdonkepeni menyasszonytäncz, mig az, a mely Ejfel utän 
a menyecske fejenek beköteset szokta követni, az a tulajdonkepeni menyecske- 
tancz. Minthogy azonban deli harangszökor pontosan a näsznep a länyos häznäl 
ebedhez ül, ez a menyasszonytäncz az idö rövidsege miatt legtöbbször teljesen 
