390 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
elmarad s ilyenkor menyasszonytäncznak az ejfelutäani menyecsketänczot szoktäk 
nevezni. Az ebed rövid (de azert az is all 5—6 fogäsböl), a dikeziö sem sok (azt 
estere tartogatjäk) s ebed utän a vendegsereg szetoszlik, mert mindenki keszül a 
lakodalomra, a mi a legenyhaznäl lesz alig nehäny öra mulva. Azokat a keszkenö- 
ket, melyeket a menyasszony a kiadöknak &s keröknek szokott ajändekozni, nehol 
csak az esküvö utän a länyos häznäl adott ebed vegeztevel — a mikor tehät a 
häzassag mär tenyleg megköttetett — szoktak ätadni. 
Delutän negy öra täjban a vendegsereg a legenyhaznäl összegyülekezik s 
innen mennek el az üj asszonyert. A länyos häz kapujät zärva taläljäk s csak 
hosszas &s bibliai tartalmü tärgyaläs utän engedik meg nekik a bevonuläst. Az üj 
asszonyt aztän kikerik, kibucsüztatjak. Ez a szraZo. Innen az üj asszonyt hazakiserik 
ura häzahoz, a hol beköszöntik, beajänljäk s azzal megkezdödik a lakodalom vagyis 
a tulajdonk&peni menyegzöi lakoma. Ezt a lakomät reformätus reszen a legeny, 
katholikus reszen többnyire a legeny Es leäny häza együtt közösen adja. 
A meghivott vendegek mind befeszkelödnek, az üj fer] is helyen ül, csak a 
menyecske hiänyzik. A vöfely rigmusban vagy prözäban elmondja Ädäm ismeretes 
histöriajät s megkerdi a völegenytöl, felismerne-e a menyasszonyt? EIö is vezet 
rögtön egy öreg, töpörödött ven asszonyt, majd a völegeny tiltakozäsara egy fatal 
leanyt, mikor az sem kell, vegre magät a menyasszonyt, a kit aztän üj ura az 
asztalon keresztül emel ät Es ültet maga melle. Az üj pär ma rendesen az asztal 
közepsö ket helyen ül, mellettük ket oldalt a ket nyoszolöläny, az egyik sorban 
a ferfiak, a mäsikban a nök foglalnak helyet. Regebben az üj pärt sarokra ültet- 
tek. CzirBusz szerint «a legelsö asztal k&t tänyerjara csinos kendöket tettek a vö- 
legeny szülei, ez a k&t hely a k&et näsznagyot illeti, szemben velök a näszasszonyok 
foglalnak helyet; azutän az elsö vöfeny melle a völegeny ül le, jobbjan a meny- 
asszony, annak a jobb oldalän pedig egy nyoszolöläny ül, az asztal sarkän pedig 
a felszolgälö mäsodik vöfely helyezkedik el a mäsodik nyoszolölänynyal; a ven- 
degek a többi asztalhelyeket foglaljäk el» (289.). A lakomän az üj pär egy tälböl 
eszik, nekik a nyoszolöasszony szolgäl fel s öket a ket nyoszolöläny szolgälja ki, 
ezek mernek levest, ezek metelik el a hüst a fiataloknak. A lakoma alatt a ferfiak 
fejen nincs kalap, egyedül az üj ferj marad kalappal a fejen. Regebben az üj par 
czintänyerböl ette a lakodalmat, a tänyert aztän el is tettek a haz ereklyeszerüen 
örzött disztärgyai köze. En mär alig talältam 4—5 olyan häzat, a hol ez a tänyer 
meg elökerült, nem egyszer — a lomtärböl. 
A lakodalmas asztalnak meg a XIX. szazad elsö feleben ällandö disze volt 
az eletfa, mely ma mär teljesen lemaradt a Balaton melleken; engem is nehäany 
köröshegyi es badacsony-tomaji öreg asszony vezetett nyomra, de aztan majd 
minden faluban megtalältam emleket. Az eletfa ügy keszült, hogy a bujtorjan 
köröjäat vagy a börök (—= bürök) ägät tusokba (tusköba) ütöttek be, az egeszet 
finoman betekertek tesztäval, külön a tusköt, külön a szärat Es külön minden egyes 
ägat,; ezt aztan megsütöttek, majd ägait teleaggattäk szölövel, almäval, diöval, perecz- 
czel, forgäcsfänkkal stb., s odaällitottäk a lakodalmas asztalra, a hol a näsznagy 
vagy egy e czelra kirendelt legeny örködött reä, k&se vagy villäja nyelevel nagyo- 
kat koppintvan azoknak kezire, a kik arröl valamit el akartak körmölni. ‘Ha az 
eletfät el nem lopkodtäk Es pusztitottäk, mäsnap, mint lätni fogjuk, körülhordoztäk 
a faluban. 
Az eteleket reszben a vöfenyek, reszben a szakäcsasszonyok, reszben a fön- 
