A Balaton-melleki lakossäg neprajza. REN, 395 
a Mezöföldön is mär közel 40 Eves, befurakodott a szegenyebb csalädokba is, a 
melyekben ket gyermeknel többet ritkan talalunk. A veszpremi egyhazmegye mär 
fekvesenel fogva is szinte praedestinälva van arra, hogy itt az egygyermek-rendszer 
elterjedjen. El is terjedt, meg pedig nemcsak Veszpremmegyenek a Balaton part- 
jaira dülö keleti reszen, hanem Zalamegyenek azon a keskeny szalagjän is, mely 
a Badacsonytöl Alsö-Örsig huzödik s a Balaton tava &s Veszpremmegye köze nyomul 
eszakkelet fele, s mely minden tekintetben inkäbb tartozeka Veszpremnek, mint 
Zalanak. 
A szaporodäs korlätozäsanak tana az üri osztalyböl indul ki; erre az ered- 
menyre jutott VARGA JENÖ is, mint mindenki, a ki e kerdessel foglalkozott; persze 
ez ott nem oly feltünö s nem is oly könnyen konstatälhatö, mint a parasztsägnäl, 
mert a nepessegnek aranytalanul kisebb reszet kepezi &s szetszörtabban El, mint 
amaz. Az üri osztälynäl valö fellepese az utolsö szäzad negyvenes e&veire vihetö 
vissza; akkor megszünven a nemesi birtokok elidegenithetetlensege, a közepbirtok 
csaknem teljesen megsemmisült, a nagybirtokokat pedig mär elebb kezdtek vedel- 
mezni hitbizomänyok, seniorätusok, majorätusok szervezese ältal, hogy a birtok egy 
kezben maradjon, mig a többi gyermeket kifizett£k vagy apanage-val lättäk el. 
Ettöl pedig mär csak egyetlen lepes volt hätra, hogy az apanage Összeget epen 
a gyermekek szamanak korlätozasäval csökkentsek. A mint az egygyermek-rendszer 
a birtokos üri osztälyban meghonosodott, csakhamar utat talält lefel& a parasztsäg- 
hoz is a koldüs kunyhöjaig. Hogy a baj csakugyan felülröl terjedt lefele, bizo- 
nyitjak, hogy a jobbagysäg felszabaditäasa elött a ragaly csakis a magyar nemesi 
paraszt-falvakban dült (p. o. eEpen Särköz szolgäl), hogy Somogyban az mindenütt 
elöbb a vagyonos csalädoknäl tört ki s a szegenyseg csak evek multän utänozta 
a vagyonosabbakat. 
Hogy a ragaly &pen a hatvanas evek derekätöl kezdve dühöng a Balaton 
melleken (es az egesz Dunäntülon is), annak a gazdasägi viszonyok ätalakuläsäban 
is nagy resze van; a nepet szämos termeszeti csapäs Erte, a gabona ära kezdett 
hanyatlani, emelkedtek a regi adök &s születtek mäs egeszen üj adönemek, a föld- 
müves keresetforräsa megcsappant, a szabad verseny tönkretette a häzi ipart. Mind- 
ehhez epen a reformätusoknäl hozzäjarult az is, hogy megmaradt a regi egyhäzi 
adö, de sülyosbodott azzal, hogy a naturaliäkat mindjobban kiszoritja a k&szpenz- 
fizetes s hogy sok helyütt csaknem kizarölagosan lelekadözäs äll fenn, a mi min- 
denkepen igazsagtalan, mert annäl kemenyebben sujtja a csalädot, minel több 
tagü az, mär pedig Eepen a legszegenyebb csaläadok a legszaporäbbak. 
S mit tesz mindezek ellen a kormänyzat? — Semmit. 
III. Keresztelö. 
Ma mär nagyon különböz6 az Erzes, a melylyel az üjszülöttet a csalädban 
fogadjak; ha az fil, meg csak hagyjan, de a leäny inkäbb szomorüsägot, mint 
vidamsägot hoz a häzba. 
A szüles, ha az asszony a magzat elhajtäsära egyältaläban nem törekedett, a 
nep asszonyänäl rendesen folyik le, szülesi utöbajokkal ritkan talalkozunk. A nök 
rendesen agyban es fekve szülnek, de a zalai parton Aszöfötöl Tomajig ismetelten 
jegyeztem fel a szokäst, hogy a nök a földön s negykezläb ällva szülik meg a 
gyermeket. 
