A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 407 
közötti hidnak tartja Es sajatsagos felszivö eröt tulajdonitanak neki; a szivärvany 
vegenel van a viläg vege s a ki oda megy, azt a szivärväny felszivja az egbe, mint 
a hogy felszivta a holdba is; de felszivja a vizet is a Balatonböl, meg a Berekböl 
s a vizzel a bekät is s ezert hull az esövel olyan sok beka a földre. A szivärvany 
elteriti az esöt, az Isten azert adta vizözönkor is jelbe, hogy mär nem lesz többe 
esö. A szivärväny szineböl jösolni is szoktak a szerint, hogy abban melyik szin a 
legerösebb; a zöld sok szenät, a piros sok bort, a feher sok gabonät, a kek j6 
kenyeret, a särga betegseget jelent. 
A balatoni ember a következö6 csillagokat ismeri: Csibestik (= Fiastyuk); 
erre a vetö ember jöl vigyäz, mert a mely napon ezt elöször meglätja, a vetest 
aznap vagy mäsnap meg kell kezdenie; — Kaszäs az aratäs utan tünik fel s ettöl 
a gazda reggelenkint felkölti csalädjät, mert a sötet miatt az mär nem &bred 
magätöl; Haläszesillag, mely fel nyarı keletnek nyugszik le; mikor ez lenyugodni 
kezdett, akkor mentek haläszni, mert a hal akkor szeret fürödni; — Vadlegelö- 
vagy Legelöcsillag, a nyäri evszak hajnalcsillaga; a mikör ez felkel, akkor szoktäk 
az ökröket kihajtani; — Zsidöcsillag, a mikor ez este kigyül, akkor szabadul fel 
a zsidök ünnepje; — a Tejut vagy Takarodöüt, mely Römäba megy s ügy lett, 
hogy a czigänyok pozdergyät (kenderszalmät) loptak s azt potyogattäk el, a miert 
nevezik Szöma (= szalma)-Utnak is; ezen jär a Gönczölszeker; az A csillag, mely 
olyan, mint az A betü s nyäron läthatö; — tovabbä Sänta-Kata, Esthajnal-, Furü- 
es Keresztesillag. Ismerik persze az üstököst is, mely, mint mindenütt, ügy itt is 
haborüt jelent. 
A csillaghullasrol is meg van a nepnek a maga hite; ha a csillag lehull, 
«tisztitja magät» (mit jelent ez a kifejezes, azt megmagyaräzni nem tudtäk); csillag- 
hulläskor nemelyek szerint valaki szeretteink közül meghal, mäsok szerint egy lelek 
szabadul ki a purgatoriumböl. A földre hullott csillagokat vagyis a meteorokat, 
valamint a földböl elökerülö kökori szerszamok köpengeit is menykönek nevezi 
es tartja anep sa marha nyakän tämadt sülyt s egyeb kelevenyeket, daganatokat 
azzal dörzsölget, hogy meggyögyuljanak. 
A földmüveles &s haläszat ismertetesenel lättuk, hogy a nep mi mindenfele 
termeszeti jelensegekböl Josoja meg az idöjardst,; ezek tenyleg a termeszet meg- 
figyelesen alapulnak s igy e helyütt csakis a babonäs idöjöslässal kell foglalkoz- 
nunk. Ilyen p. o. az, mikor karäcsony £Ejszakäjäan az egesz Evi idöjaräst elöre meg 
jösoljäk; egy vöröshagymät ugyanis szetbontanak tizenket levelre, melyek mind- 
egyike egy-egy hönapnak felel nıeg, a leveleket sorba rakjak, mindegyiknek a 
kupajaba egy kis söt hintenek; a melyikben a sö megnedvesedik, az annak meg- 
felelö hönap nedves lesz, a melyikben szaraz marad, abban keves esö lesz. Igy 
jösolnak a tel kemänysegere a martonnapi lüd mellesontjäböl,; ätneznek rajta, ha 
a csont eleje feher, a tel eleje, ha vege feher, a tel vege lesz erösebb. Szelet 
jösolnak, ha asszony hajtja a lovat, ha ordit a szamär. Ha egyik faluböl a maäsikba 
halottat visznek, a hatärt elveri a jeg; ha ettöl felnek, a felhö ele szoktak haran- 
gozni, a harangnak azonban nincsen ereje, ha vele egyszer mär vizbefült embert 
. kiesenditettek, 
A babonäs lenyek közül elsö helyen äll a boszorkany. A boszorkäny csak 
olyan asszony, mint a többi asszony, csakhogy a lelkit mär eladta az ördögnek, 
tagadja az Istent, a Krisztust, meg a szenteket; a templomba ugyan eljäar, de az 
imädsagot megforditva mondja, a szent ostya felmutatäsakor a pad ala köp, temp- 
