408 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
lomböl kijövet pedig a szenteltvizet a vällän keresztül fecskendezi el es nem az 
orczäjara. Mestersegere a többi boszorkäny tanitja, azok mutatjak meg, hogyan kell 
embert Es ällatot megrontani, seprün repülni, a tehen tejet elvenni, gyereket kicse- 
relni, elvältani, stb. Hogy ki a boszorkäny, azt a Luczaszekeröl mäs halandö is 
megläthatja, mikep azt alabb meg elmondjuk. A boszorkäny ellen vedekeznek is, 
igy Szent-György-nap hajnalän a päsztor a gazda häzänak ablakäba s minden 
mellekepületnek — iställönak, ölnak, stb. — ajtaja föle nyirfaagat tüz, mert akkor 
a boszorkäny elkerüli a häzat. 
Az ördögröl igaz, hogy beszelnek, mert hiszen lättuk, hogy a boszorkäny is 
annak adta el magäl, de azert nem sokat tudnak röla; azt mondjäk, ha az ember 
este a tükörbe nez, meglätja az ördögöt; a mit ezen kivül hallottam röla, tisztära 
bibliai eredetü. 
A garabonczds vagy garabonczids diadk, a kit a napfogyatkozäsnäl emlitettünk, 
földön lett ember, tejjel, tejfellel Es tojassal El, könyv Es bot van a kezeben, kalap 
a fejeben; nehol — igy Szigligeten is — azt mondtäk, hogy respegje (= messze- 
latöja) is van. Nem mindig jar egyedül, olykor kettesevel, harmasäval jelenik meg; 
ha szereny kereset, hogy tojäst Es tejet kapjon, teljesitik, artalmatlan, de ha meg- 
tagadjak, hamar elsorvad a gazda is, a felesege is, meg az egesz häz nepe is. A 
garabonczäs azert veszedelmes, mert ö6 a sarkäny ura. 
A särkany kigyöböl lesz, meg pedig olyanböl, a melyik het evig nem lätott 
embert; nem is mäs az, mint egy nagy kigyö, mely erdös es vizes helyen odvas 
fakban nevelödik fel, csunya helyeken &s a hegytetökön szeret tanyazni, nagy feje 
es nagy farka van. A garabonczäs a könyveböl «olvassa meg» a särkänyt, ebböl 
imädkozza azt ki a kölikböl, imäadsägäval megszeliditi, aztän hirtelen felül a hätära; 
a sarkäny jobbra-balra csapkodja a farkät, mint egy hosszu nyomörüd emelkedik 
az egbe, megered az esö, a zäpor Es hull a jeg. A garabonczäs a sarkänynyal 
valö barätkozäsa folytän elöre meg tudja mondani, hogy esö es vihar lesz. Csak 
egy helyen (Kenesen) hallottam azt, hogy a sarkany, ha egyszer felszällt a felhökbe, 
csak het ev mulva jöhet le megint a földre. 
A taltos a rejtett penzt Örzi s mikor ezt a garabonczässal akartam azonositani, 
a nep mindenütt a leghatärozottabban tiltakozott ellene; ez mäs, mint a garabon- 
czas, nem törödik az älattal, nincs se särkanya, se lova s addig helyeröl nem moz- 
dulhat, mig a penzt, a melyet öriz, el nem hordjak. Majd minden falu hatäraban 
van egy-egy olyan hatärresz, a hol a n£p rejtett penzt sejt, igy Aszöfön a Puszta- 
templomnäl, Rendesen a Köpincze nevü hatärreszben s ältaläban olyan helyeken, 
a hol valamikor valamifele epület is volt. Azt mondjäk különben, hogy a rejtett 
penzt meg lehet lätni a földben; meglätja p. o. a hetedik gyerek, meglätja az is, 
ki körmeit gyikolajjal megkeni s aztän jöl összeszoritja. 
A ludvercz, melyet hivnak fajtalan leleknek €s tebolygo leleknek is, a melyet 
azonban sohasem azonositanak a hazajar6 lelekkel, a legveszedelmesebb gonosz 
szellemek egyike. Eifel közben szoktäk lätni; a mint a k&menyen «beszolgäl» (= 
besurran), olyan, mint egy nyomö- vagy petrenczerüd, fenyes, szalad, szikrät häny. 
A ludverez rendesen ember kepeben lätogatja meg äldozatait, csak a läbujja olyan, 
mint a löe, csak ezt a reszet nem tudja megvältoztatni. A ludvercz a ferfihoz p. o. 
elhalt szeretöje, a leänyhoz legeny, legenyhez leäny kepiben lätogat s fajtalankodik, 
szerelmeskedik vele; ez az äldozatot annyira megviseli, hogy elsorvad bele. Ha 
valaki agglegeny vagy venläny marad, azt mondjäk, azert nem tudott meghäzasodni, 
