410 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
ben rontäsba esik. A rontäs gyögyitäsanak a legföbb szere azonban a szenes viz, 
a szötalan viz Es az Önöntes, mert ezekkel elöször is meg lehet tudni, ki rontotta 
meg a beteget s igy aztän a gyögyitäs is sokkal biztosabb. 
zenes vizet — hasznosat, foganatosat — csak nehäny asszony tud csinalni 
az egyes falvakban. Keszitesi mödja ez: az .asszony vizet önt egy edenybe s abba 
härom darab izzö tüzszikrät (parazsat) dob. Mikor az elsöt beledobja, igy sz6öl: 
«Kalap alä!» Hat. i. a beteget ferfi rontotta meg, ez fogja azt megmondani. A 
mäsodik bedobäsänäl igy szöl: «Fejkötö ala!» ha a megrontö asszony lett volna., 
A harmadiknäl igy: «Pärta alä!» ha a megrontö hajadon. lett volna. Mindhärom 
parazsat atya, fiü, szentlelek neveben dobja a vizbe s mindegyikre a bedobäs 
utan a kereszt jelet adja kezevel. Mär most‘ a szikra a vizben szenne valik s hol 
azı egyik, hol a mäsik aläszäll. Ha az elsö szäll alä, ferfi, ha a mäsodik, asszony, 
ha a harmadik, hajadon verte vagy rontotta meg az illetö gyereket, embert vagy 
ällatot. Ha mind leszällt a szen, van nagy r&müles, hogy nagy veresben van a 
beteg. A betegnek most härom. kortyot kell lenyelni a szenes vizböl, azutän a 
szenes viz keszitöje a vizbe märtott kezevel häromszor Erinti a beteget fejetöl 
talpäig s vegül a szenes viz maradekät a szoba egy szegleteben a padläsra locs- 
csantja, Ha valaki nagy veresben van, kilencezszer egymäsutän megesinäljäk szämära 
a szenes vizet. Ha aztän a közönseges vizböl nem hasznält a szenes viz, akkor 
ennek kesziteset szötalan vizzel kell ismetelni.! 
Mi a szotalan vis? Ha a gyerek beteg, menjen az apja reggel nepfelkelte 
elött a patakra, meritsen egy edenybe vizet &es pedig a vizfolyäs felE es nem annak 
elleneben, aztän menjen haza, de az üton ne beszeljen senkivel egy- szöt sem. 
Ez a szötalan viz; ezt hasznäljäk szenesviz keszitesere, de hasznosnak tartjäk a 
belöle keszitett fürdöt is. A fürdö keszitesöenek megint meg van a maga mödja; 
nehol megelegszenek azzal, hogy a vizben heötfele küszöbröl leväagott het forgäcsot 
föznek meg, mäsutt ehhez meg borostyänt, Ökörfarkköröt, tisztes füvet Es füstös 
giczät is hozzä kell adni; azt persze megint külön kell tudni, hogy a fürdönek 
csak ügy lesz hatäsa, ha a giczät a zsuppal fedett häztetöböl keresztbe tett kezek- 
kel hüzzäk ki. Ha az igy elkeszitett szötalan vizben a megrontott gyermeket meg- 
fürösztik, bizton jobban lesz. 
A megrontäs harmadik gyögyitäsi mödja az onöntes. Önöntesnek hivjäk, de 
leggyakrabban viaszt öntenek. Önjät öntik a betegnek különösen akkor, ha nem taläl- 
jak ki, kitöl-mitöl szärmazik a baj.. Törtenik pedig e müvelet a következökepen: a 
beteget leboritjäk a karäcsonyi abroszszal (a mivel t. i. karäcsony estejen &sünne- 
pein az asztal le van teritve), feje fölött egy tälat tartanak szötalan vizzel s ebbe 
öntik a felolvasztott önt vagy viaszt. Az öntött anyag a lehüles következteben 
különfele alakban äll össze; az egyikben embert velnek lätni bottal, a mäsikban 
asszonyt, a harmadikban bivalyt, kutyät vagy mäs ällatot s a rontäst ezektöl szär- 
! «Gyermekbajokban gyakran szenma-level forräzatot szokäs hasznälni, mit egyes: videken 
igen helyesen szezzds viznek neveznek. Ezt felfüllel meghallotta valamelyik anyämasszony. s mind- 
jart toväbb is adta, hogy ‚a lelköm öszömadta kicsik&ejenek csak szezes vizet aggyanak innya‘; 
attöl jobban lesz.» Ezt «nepetimologia» czimen közli a Budapesti Hirlap 1885. 17. sz. alapjän a 
M. Nyelvör XIV. köt. 90. lapjan. Hogy ez az etimologia mily keptelenseg, legott kitünik, ha lät- 
juk, hogy a szenes viznek mily kifejlett hitköre van, s ha tudjuk, hogy a nep nem ismeri s nem 
is hasznälja sem a szennalevelet, sem a szennäs vizet, s hogy a szenes viz sokkal regibb «historia» 
Magyarorszägon, mint a milyen regi gyögyszer a szenna-level.. 
