A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 411 
maztatjäk. Az Öntetet zsinörra kötve a beteg kilencz napig viseli a nyakäban. Ha 
aztän ez ismetl&sek daczäara sem hasznäl, elhangzik az a panasz, mely a Balaton 
melleken a legnagyobbak egyike: «Kilenczszer megöntöttük az önjäat s meg .sem 
gyögyul!» 
A boszorkänynak, a rossz szemnek egyik legrettenetesebb hatäsa, hogy a 
gyereket el tudja vältanı. A szülö asszony nagyon is vigyaz arra, hogy semmi 
olyat ne tegyen, a mi a gyerek elvältäsat eredmenyezhetne. Feje alä öreg kest 
(konyhakest) tetet s az ägyban fejkötö nelkül meg nem marad, mert ‘a gyereket 
a boszorkänyok akkor elcserelik s valtott lesz helyette. Es csaknem minden köz- 
segben van pär asszony, ki szentül hiszi, hogy fia vältott, megis ügy dedelgeti, 
mintha a sajät szülötte volna s banasmödban sem különbözteti meg többi gyer- 
meketöl, mert ha ezzel rosszul banna, azt mind az ö6 igazi gyermeke szenvedn& 
meg. Különösen a valamely testi fogyatkozässal született gyermeket tartjäk. vältott 
gyereknek. 
Hogy az allaiot hogyan kell megrontanı, arra is hallottam egy esetet a sal- 
földi birötöl. Egy öreg asszony az utezan kek lepedöt hüzott maga utän; az egyik 
häznäl ezt mondta: «innen felet!», a mäsik haznäl ismet: «innen felet!» s igy vegig 
a falu minden häza elött; mäsnap mindenki tehenenek elfogyott a teje, csak az 
öreg asszonynäl volt olyan sok, hogy pällö (szapü) sajtärban kellett felfogni; panasz- 
kodtak is a birönak az öreg asszonyra, hogy 6 rontotta meg a teheneket. 
A jöszägot is vedelmezik a veres ellen. A kis borjüt nem szabad sokä nezni, 
mert a szemmegverestöl megdöglik. Az ökör fejere, majd a kötöläanczra, majd a 
szarvära piros posztöt vagy bojtot kötnek, hogy a szem ezen akadjon meg elöször, 
mert akkor a nehezseg nem az ökörre, hanem a piros bojtra szäll, annak pedig 
nem ärt. A tehen keresztcsontjät härom ujjal megkeresztelik, hogy senki meg ne 
ronthassa. Virägvasärnapjan a gazda hazaerve a templomböl, az aznap megszentelt 
füzfabarkaböl minden egyes marhajäval egy-egy szemet (kenyerdarabkäba nyomva) 
lenyelet s akkor a veres nem ärthat neki. Ha az apröszentek napjan füzvesszöböl 
font korbacsot karäcsony Ejjelen a templomba viszik s azutän a marhät ezzel meg- 
verik, senki meg nem ronthatja. 
Ez az elöleges vedekezes a rontäs ellen. Ha azonban az ällat mär meg van 
rontva, különfelekepen gyögyitjak. Ha az ällat tehen, a fehernep, ha ökör, a ferfi 
vizeli le a sepröt, a mely az iställöban szokott lenni, azzal aztän a marhät lehüzzäk 
häromszor fejetöl farkäig; utäna pedig fehervirägü giliczetüskevel füstölik meg a 
hasa es feje felett. Ha a tehen tejet vesztette rontäs következteben, szentelt koszorün 
keresztül fejik meg vagy Szentgyörgynap elött fogott s kis zacsköban füstre akasz- 
tott kigyöval füstölik meg. Ha a hiz6 disznö van veresben, az öljät kell szetbon- 
tani Es Ujat csinälni. 
Magähoz az emberi testhez s annak egyes reszeihez a babonäk egesz sora 
füzödik. A babona pontosan megällapitja az ember Zermetet: egy ölnel vagy kisebb, 
vagy több, de sohasem egy öl, mert egyöles csak Krisztus urunk volt; ha azonban 
valakit fekteben ätlepnek, nem nö nagyobbra. Ha az embernek az arcza €g, szidjäk 
a szomszedban. A kinek a füle cseng, hirt kap, ha az orra viszket, bosszüsäg eri, 
ha a dalszeme vemeg, örülni, ha a jobb, sirni fog. A kinek összenött foga van, 
szerencses lesz; a fogakra ältaläban vigyäzni kell s különösen tätott szäjjal nem 
szabad a bekära nezni, mert akkor a fogak kipotyognak. A tüzbe nem szabad 
köpni, mert kisebesedik az ember „yelve. A kutya- vagy macskakölyköt, a mig 
