A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 417 
'häromszor forgassa meg s hivja atikokat a marha helyire s akkor a väsäron annyi 
vevöje jön, a mennyi majorsäg volt az udvaron a marha körül; vagy az elsö hidon, 
a melyre erkezik, faragjon le härom kis fadarabkät, fonja azt az ükör vezetek- 
kötelEbe s ügy menjen a väsärra; vagy ha marhäjäval az elsö hidhoz er, härom 
marok port szörjon visszafeleE a sajät feje fölött s marhäja elkel; e!kel a marha, 
meg ha rugös is, csak az üton ülö elsö väsari koldustöl el kell venni botjät s 
azzal häromszor räverni a marha hätulsö labaira, akkor a väsärban akärhogyan 
tapogatjäk a jöszägot, nem rüg. Hanem aztän, ha väsärra menet az elsö, a kivel 
talalkozol, fehernep, fordulj vissza rögtön, mert biztos, hogy nem lesz szerencsed. 
A ki a väsäron vad marhät vesz, elöször a kialkudott ärat az eladö kezebe olvassa 
le, aztän vegye vissza töle, a penzzel a marhät häromszor kerülje meg, vele a 
marha fejet a szarva körül häromszor köritse meg, hätäan häromszor hüzza vegig, 
akkor a penzt dobja a marha ele, hogy az eladö azt onnan szedje fel s akkor a 
jöszäg olyan szelid lesz, mint a bäräny. 
Ha a kancza /onak keresetlen szurkot adnak be, särlani fog; s ha ekkor egy 
nösteny €Es egy kankapcsot egymäsba akasztva kenyerben adnak be neki, biztosan 
fiat fog; hogy pedig a csikö az anyjatöl el ne maradozzon, az elsö nyolcz napon 
 esöngö helyett disznöganet akasztanak a nyakäba. A lö himpsökjät, hogy elmuljon, 
keresztesonttal kenik meg s a csontot a földre teszik, hogy abba menjen a beteg- 
seg; ha a tehennek a hugyja eläll, olyan szürrel kell leboritani, a min «asszonyoz- 
tak». Asszony hajtja a lovat, szel lesz. 
A disgnohoz füzödö babonäk közül mär lättuk azokat, melyek a gyermekkel 
kapcsolatosak; igy az anyat, ha sokä nem jön meg a teje, a moslekos sajtärböl 
etetik meg; hogy a gyerek könnyen elväljek a csecstöl, anyja disznövallüröl szoptatja 
meg; anehezseg ellen is a gyereket a moslekos sajtär abroncsän bujtatjak keresz- 
tül haromszor. Ha a disznö veresben vagy rontäsban van, öljät kell szet szedni s 
ujat Epiteni neki; egyebkent ha az ölböl ültetik meg a tikokat, nem tetvesednek 
meg a csibek. Ha a gazda a göbe disznöt teszi fel hizlalö hidasära, adjon be neki 
kenyerbe egy összeakasztott nösteny- es kankapcsot, aztän seggel hätränak tölja 
be a hidasba, a közben fözökanällal ütögessen a hätuljära s akkor nem görög. Kis 
malaczot, ha vesznek, ölben viszik haza; a vevö, mig viszi, folyton eszik, hogy a 
malacz j6 evö legyen; ha nagyobb s kiszoktatjäk a mezöre, kötenyen eresztik ät 
s akkor biztosan visszajön. Emlitettük az iment, hogy a csikö nyakäba az elsö 
nyolcz napra disznöganet akasztanak, hogy az anyjatöl el ne maradozzon; a disznö- 
ganenak mäs haszna is van, a palänta köze karöt ütnek, arra tesznek disznöganet 
s akkor a paläntät a bolha nem eszi meg. Disznööles elötti Ejjel a diszn6ölö nem 
häl a felesegevel, különben a hüs minden szala elrohad; disznööleskor a disznön 
ejtett szüräs helyet egy darab kukoriczatusäval dugja be; ezt a tusät aztän elte- 
szik s kukoriczarakäskor a gazdasszony a kukoricezaföld közepere sompolyog vele 
s ott a földbe ässa s akkor a fergek nem eszik meg a rakäst. Hogy a leäny 
karäcsony ejjelen mikepen jösolgatja magänak a malacz vagy disznö röfögeseböl, 
hogy milyen lesz a völegenye, azt mär a häzzassäg kötesi babonaknal lättuk. 
Az olyan kölyökkatyat, a melyiknek a szeme meg nem nyilt ki, nem szabad 
erinteni, mert megvakul töle az ember körme. A kis kutyänak folyönevet kell adni, 
hogy meg ne vesszen. Ha valaki kis kutyät vett vagy kapott, tüsken kell 'haza vinni, 
vagy hazaeıve vele elöször tüskere kell tenni, hogy merges Es harapös Es j6 ugatö 
legyen. Különben kutyät, de különösen vadäszkutyät nem jö penzen venni: vagy 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. Ill. köt 2. resz. 27 
