420 A Baiaton-melleki lakossäg neprajza. 
utän kell vetni, Kaszälni &es csepelni. Ha #02 mäszik az emberen, delelött szeren- 
csetlenseget, delutän szerencset jelent. Ha az ember a ruhäjan kispeterket (het- 
pöttyü böde) taläl, hirt kap. A nünüket ne bäntsd, mert az az Isten tehenkeje. 
A növenyekhez füzödö babonäkat kezdjük az ältalänosakkal. Virägheten nem 
jö vetemenyezni, mert csak virägzik, de nem terem. Ha a nönek havi baja van, 
ne mässzon gyümölcsfära, mert ez elszärad, ne nyuljon eczethez, mert az meg- 
viragosodik, ne gyomlaljon buzät, mert az megüszögösödik. A gyümölcsfäböl külön- 
ben az iställöban jäszolt felallitani, saroglyät, duczot, szöval bäarmi egyeb iställö- 
felszerelest csinäalni nem szabad, mert a barom rosszul tenyeszik, söt pusztul. Ha 
az, a ki a paläntät elrakta, meghal, üjat kell helyibe vetni, mert a mag nem kel 
ki; hogy pedig a paläntät a bolha meg ne egye, karöt ütnek közibe s annak a 
hegyire disznöganet tüznek. 
A füzfanak különösen a barkäja fontos. Virägvasarnap a katholikusok mind 
barkät szenteltetnek, mikor is a vesszöt körülkötik mindenfele szalagokkal. Ha aztän 
a dagadt reszt az ilyen szalaggal lekötik, az meggyögyul. Ha a templomböl haza- 
menve a gazda a barkäböl egy-egy szemet kenyerdarabkäba nyomva a marhäval 
elnyelet, nem ärthat neki a veres. Ha nyäron egihäborü van, hogy a häzat a menykö 
ne erje, a szentelt barkaböl dobnak egy darabot a tüzbe. Ha a tüz morog, pör 
lesz a häznäl, a gazdasszony ilyenkor szentelt barkät dob a tüzbe s megmarad a 
häzi beke. Särgasäg ellen a särga füzvesszö kifözött levivel gözölik Es itatjäk a 
beteget; az &jjel sokat rivö gyereket is friss ültetesü füzfa hajtäsanak kifözött levi- 
vel gözölik meg. — A nyirfa a boszorkäny ellen j6; Szentgyörgynapjan virradöra 
hajnalban a päsztor sorra jarja a häzakat s a gazdäk ablakäba, a häzüstökbe, az 
iställö, disznööl es tikhäz ajtaja föle. nyirfaagat tüz be, hogy a boszorkäny elkerülje 
a häzat es ne ärthasson se marhänak, se embernek. — Hogy a lüdvercztöl meg- 
szabaduljanak, Aärsfat szoktak Egetni. — Az zstendtkozta tüskere vwonatkozölag uta- 
lunk arra, a mit röla a holdfoltoknal, a särgasag gyögyitäsanäl &s a szarvasmarha 
üzekedesenel mondottunk. — A s2öllöröl mär elmondtuk, hogy holdüjän nem sza- 
bad metszeni. — A többi fäs es bokros növenyek közül a fenyönek a magjät 
gyüjtik, mert az vizi betegsegre j6, ismerik Es tartjäk a czedrusfat (Thuja) Es Zean- 
dert, mert ezek levet isszäk gyermekelhajtäsra; a fekervirdgu giliezetüskevel pedig 
a szemmegveresnel ismerkedtünk meg. 
Hogy a dbuza üszögös ne legyen, a vetö ember a vetes napjät megelöz& Ej- 
szakän‘ ne häljon a felesegevel, a vetes napjara 'mossa meg a läabät, tiszta feher- 
nemüt vegyen fel s a magot üj-mosott abroszböl vesse; a vetesre szänt magot: 
Kisasszonynapjän hajnalban tegye ki a harmatra, de meg napkelte elött vegye be; 
a buzät gyomlälni pedig a feheınep csak akkor menjen, ha nincsen havi baja. 
Hogy pedig a buzät aratäs täjban a madarak ki ne fürödjek, a vetö ember vegyen 
härom szem buzät a nyelve alä s mig a vetes tart, bärki szölitsa is meg, egy szöt 
se szöljon, hanem a hol a vetest elvegezte, a härom szem buzät ott köpje ki S 
akkor «a szomszed täbläjäba seregszämra mennek a madarak, ebbe csak egy sem 
szall le». 
Hasonlök&pen a Aöles vetesekor is igy kell eljärni s akkor a madarak a kölest 
nem eszik meg. — A bükkönyt üjhold penteken vetik. — Ha a loheret vetik, a 
vetö aznap nem eszik sem tojäst, sem tejes etelt; a kosz ellen a halottas lepedöt 
huzogatjäk rajta vegig. — A kdposztdt penteken :kell rakni ‚s ültetesekor az asszony 
is üljön a-földre, hogy a käposzta feje j6 nagy legyen; a rozsda ellen szinten a 
