24 A Balaton-melleki lakossag neprajza. 
bogär (lEgy) nagyon döngicsel a szobäban; rosz hirt jelent, ha az ember jobbkezin 
van bolha, ha a jobbszem ugräl; ältaläban hirt jelent, ha az embernek a füle csöng, 
ha kispeterket (hetpöttyü böde) talal ruhäjan. 
zerencsetlenseg lesz, ha a kakas tojik, ha a p6ök delelött mäszik az embere, 
ha az ember valahovä elindul s megbotlik, vagy valamit elfelejtven, visszafordul, ha 
reggel elöször asszony gyün a häzba, ha väsärra menet elöször asszonynyal taläl- 
kozunk, ha a kärtyäba szerencsenk van, ha az ember a kes fokäval jätszik. Szeren- 
cset jelent az összenött fog, a szörös kez, a korai megöszüles, ha a pök delutän 
mäszik az emberre, ha valami ruhäjät az ember visszäjarul veszi fel, ha czigänynyal 
talalkozik, ha reggel elöször ferfi gyün a häzba. 
A tuz köre is sok babona csoportosul; tüzet jelent, ha lüd jut a häztetöre, 
ha a vonitö kutya fölfele tartja az orrät; a tlüz morgäsa pörösködest jelent; a le- 
nyirt es kifesült hajat a tüzbe kell dobni s Sylvester Ejjelen izz6 paräzs mondja 
meg, ki meddig el. 
FPörösködest jelent, ha a tüz morog, ha a paprikät feldöntik, bosszüsägot, ha 
az ember orra viszket, ha az ember jobb szeme ugräl, verest, ha valakinek elol- 
dödzik a kötenye, a barätsäg szetszakadäsät, ha gombostüt fogadunk el, szidalma- 
zäst, ha az arczunk &eg s vegül häaborüt, ha üstökös jelenik meg az egen. Lättuk 
azt is, hogy a pörösködesnel mily szerepe van a halott ällät felkötö ruhadarabnak. 
Vendeget jelent: ha a szel kinyitja az ajtöt, ha a macska mosdik, ha fesül- 
ködes közben a kezben marad egy kis hajfürt, ha az ollö vagy a kes, mikor le- 
esik, megäll a füldben, ha a tüz pöröl, ha a gyertya magätöl elalszik. Ha vendeget 
varnak, csak be kell kiältani a kemenczelyukon s akkor a värt vendeg eljön. Olyan 
häznäl, a hol kis gyerek van, a vendegnek le kell ülni, hogy el ne vigye a szopös 
almät. Ha a vendeg nem eszik a vacsoräböl, ne kiväanjuk egeszsegere, mert nem 
alszik jöl ejjel. 
Ismetelten taläkoztunk azzal a sajatos szokässal, hogy ha valaminek a szapora- 
sagät kivanjak, azt szırkokkal kell elhalmozni; igy van ez a tikültetesnel, a bab- 
rakäsnäl, stb. Eredeti ez esetben a megokoläs: a tikhordö känyät is eleget ätkoz- 
zak, megis mindig megvan. 
A babonäk egy resze önkent kivälik a sok közül bizonyos Aeresetlen dolgok 
ältal, a melyek azokban szerepelnek. A tehenet, hogy megüzödjek, «keresetlen» 
szurokkal, a l6 himpökjät, a marhänak a pofäjän vagy nyakän tämadt sulyjät, hogy 
elmuljon, «keresetlen» csonttal kell megkenni, a lönak, hogy särljek, «keresetlen» 
szurkot kell kenyerbe beadni; az ember folyös sebet, hogy meggyögyuljon, «kere- 
setlen» kötellel kell haromszor lehuzni. 
Hasonlökepen sajätsägosak a szotalan müveletek. A buzät, a mäkot, a kölest, 
«szötalan» kell vetni, akkor a madarak nem ärtanak neki; a fiü elsö gatyäjat egy 
ülö helyben «szötalan» kell megvarrni s akkor, ha länykerni megy, nem vetik meg 
a legelsö helyen sem; a rontäs ellen is, ha maga a szenes viz nem hasznäl, «szö- 
talan» vizböl kell azt kesziteni. 
A Jopas bizonyos esetekben meg van engedve, igy a vadäszkutyaval €s a 
mehvel akkor lesz igazan szerencsenk, ha lopjuk öket. A baromfilopäs azonban 
szigorü elbiräläs alä esik; ilyen esetben az asszonyok rostät forditanak vagyis kör- 
ben äll a csaläd, kiki mäsra gondol s annak a nevet mondja ki, az asszony bele- 
üti az ollöt a rostäba, megpergeti sa kinek a nevenel megäll a rosta, az a tolvaj: 
«ide mutatott a rostäm, itt kell lenni a tikomnak». A rostaforditasnak egy mäsik 
