424 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
ten, de ott is egyik helyen (Vonyarez-Vashegy) 12, mäsikon (Egenföld) mär csak 
+ gyerek vett abban reszt smeg a funkezionäriusokat sem tudtäk nevleg felsorolni. 
A SEBESTYEN-gyüjtemeny szerint Cserszeg-Tomajban 12-en baläzsoltak s volt a 
püspökön kivül nyärsas, tarisznyas, kosaras, a kis diäk (a többinek a nevet a gyüjtö 
mär nem kapta meg); mig az Egenfölddel hatäros Särmelleken a baläzsolök csak 
häarman voltak: a käplär, a nyärsas es a diak, meg a püspöknek is csak a neve 
maradt meg, külön szemelyesitöjet mär elfeledtek. 
A virdghetröl megemlitettük, hogy akkor nem jö vetemenyezni, mert a palänta 
csak viragzik, de nem terem. 
Virdgvasdrnapjan barkat szenteltetnek, melyet szalagokkal böven feldiszite- 
nek; a szalagok a daganatokat gyögyitjäk, a barkaszemek a marhänak beadva, a 
rontästöl övnak meg, tüzbe dobva pedig egi haborü idejen a menyköcsapäs ellen 
vedik a häzat. 
Nagypenteken a jöszagot megfürösztik, a häzat hajnalban kisöprik, e nap 
böjtölnek s tüzet egyältaläban nem raknak, mert a csötäny, a hol meglätja a 
tüzet, oda megy. 
Husvetnapjan hüst &s sonkät szenteltetnek; a ki a husveti szentelt sonkäböl 
eszik, nem. teved el az erdön; a szentelt sonka csontjäaval pedig, a mit az egesz 
evre eltesznek, emberen is, ällaton is fekelyeket s daganatokat dörzsölnek meg. 
A fiatalok husveti öntözködese megvan, s ez alkalomra festett tojasokra viragrajzo- 
kat karczolnak ki a giezevel, mely vekony pälczacska hasitott vegibe Kötözött särga- 
rezdarabkäböl all. 
Szentgyörgynap nagy jelentöseget a babonäs vilägban mär elegge megismer- 
tük. A Szentgyörgynap elött fogott gyik a torokfajasra, a kigyö mindenfele beteg- 
segre, a pille a marha j6 eladäsära biztos szer, a Szentgyörgynap hajnalän a häzak 
ablakäba s az ölak, iställök stb. ajtaja fele tüzött nyirfaäg pedig a boszorkänyokat 
tartja tävol. 
Az aldoso csütörtököt megtartjak, de csak egyhäzilag ünneplik. 
A pünkösdı jatek is divatjat mulja mär; föalakjanak, a pünkösdi kirälykis- 
asszonynak csak a nevet hallottam; cezuczorkänak hivjak. A pünkösdi jätekot vagy 
pünkösdjäräst CsAky ELER (i. h.) igy irja le: «Tizenket leänyka feher ruhäba öltö- 
zötten ilyen rendben megy häzröl häzra: ket-ket koszorüs leanyka elöl, kettö-kettö 
utänuk, kik egy selyemkendökkel betakart koszorüs kis leänyt vezetnek kezen 
fogva (ez a czuczorka!), ezek utän ismet kettö-kettö s leghätul egy nagyobb leäny 
közönsegesen öltözködve, ki az alamizsnäs kosarat viszi utänuk. Minden häznäl 
beköszöntenek: szabad-e pünkösdöt köszönteni, majd karba £Eneklik: 
A pünkösdnek jeles napjan Tüzes nyelveknek szöläsa, 
Szentlelek Istent küldötte Ugy mint szeleknek zügäsa 
Erösitenie mi szivünket Leszällott az ö fejökre 
Az apostolokkal. Nagy hirtelenseggel. 
Melyet Krisztus igert vala «Segeljjenek kirälynenkat 
Akkor az 6 tannitvänyi Kirälynenkat, asszonyunkat 
Mikor mennek menyorszägba Bär kaläcsot, bär tikmonyat 
Mindenek lättära. Katonaforintot.» 
Most a kis pünkösdi kirälynet ket leänyka felemeli s meglöbälvan a karjukon 
ülöt, igy kiältanak föl: «Akkora legyen a keetek kendere.» Minel többet raknak — 
kaläcsot, penzt, stb. — a kosarukba, annäl szivesebben emelgetik kis kirälynejukat. 
