428 
til Gronland, som Skipperen i 1539 var saa nær, »dat he mit enem haken mochte 
up dat land gescaten hebben, averst van storm und unwedder doch dar nicht 
ankamen«, derimod var det tredje Skib udsendt direkte med Gronland som 
Maal. (»Int vorjar do wort erstmals ein kraffel gesent in Gronland, dat land 
uptosoken. Und de scipher hete Gert Mestermaker und fant dat land, averst 
he konde bi neen volk kamen, darum quam he sunder baten wedder to hus«). 
Sandsynligvis har Jon pyntet paa sine Oplevelser. Af Betydning er, at begge 
Kilder taler om tre Rejser. 
318 3. Kastenrazius: Jvfr. nærmere Grønl. hist. Mm. ПТ, 745, 762. — 8. Runne 
Bogstaver: Citat efter Torfæus, S. 264, dasadur ikke dasudar. — 17. 
Blefkenius: Dithmar Blefken, fulgte som Præst med 2 Skibe, der 1563 fra 
Hamborg sejlede til Island, hvorfra Skibsbefalingsmændene det følgende Aar 
planlagde et Opdagertogt til Grønland, naaede ikke derhen, men gik i Land, 
vistnok paa Novaja Zembla. Han blev til 1567 paa Island; var 5 Aar i Nord- 
afrika, kom derefter til Wien, solgte 1582 i Køln til en Forlægger sin Islands- 
beskrivelse, var 1588 i Bonn; 1607 udkom hans Eog i Leiden under Titlen »Is- 
landia«, hvilken gav Anledning til et kraftigt Gensvar fra den paa sin Nations 
Vegne krænkede Islænder Arngrimur Jonsson, der udgav »Anatome Blefke- 
niana« (1612 og 1613), hvori han gendrev Blefkens Krøniker om Island, samt 
»Epistola pro patria defensoria« (Hamb. 1618). Stedet hos Blefken om Grøn- 
land er gengivet i Norsk hist. Tidsskr. 4 III, 182. Se Dansk biogr. Lex. VIIL, 
540. Grønl. hist. Mm. III, 507. — 21. Erasmus: Erasmus Francisci (von 
Finx), frugtbar Polyhistor, udgav Ost-West Indischer wie auch Siuerischer 
Lust und Staats-Gaarten, Nurnberg 1668, se her 34 f., 345, 348. — 23. Hal: 
Jvfr. min Afhandling Grønlands Genopdagelse og James Halls Rejser i Det 
Grønl. Selsk. Aarsskrift 1916. — Brev fra Philippus de Foss til ersamen vromen 
mester Yu. Hall, pillot general van den Coninck. majest. v. Denemark, 1609, 
3. Sept., Holl. 1600—22 А. (В. A.). J. Olrik, Borgerlige Hjem i Helsingør 1903, 
11, 13: Mester Hald, Engelskmand, 1611, 15. Maj i Ole Langes Hus paa Sten- 
gade. I Kamret i Gaarden 2 store og 6 smaa Landcarter. 
319 4. Zenetur 9: Zenetus (Navnet saaledes i Egedes Kilde, А. Kircher). Vene- 
tianeren Niccolo Zeno udgav 1558 en Bog: »Viaggio di Caterino Zeno e dello 
scoprimento dell’ isole Frislanda Engronelanda sotto il polo artico da’ due 
fratelli Z.« omhandlende de Rejser, to Medlemmer af Udgiverens Slægt, Niccolo 
og Antonio Z. ved 1380 skal have gjort bl. a. til Frisland og Gronland. Det ved- 
føjede, tilsyneladende meget tilforladelige Kort over Grønland hævdede længe 
sin Ry blandt arktiske Rejsende og senere Geografer, indtil Forskere i nyeste 
Tid har godtgjort, at Texten er idel Digt og Opspind, samt at Kortet i det væ- 
sentlige skyldes Fynboen Claudius Clavus (1388), og de derpaa anbragte Sted- 
navne er ganske vilkaarligt opfundne for at udfylde tomme Pladser (A. A. 
Bjørnbo og Carl S. Petersen, Claudius Claussøn Swart, 1904). — 7. Kirkero: 
Athanasius Kircher (1602—80), Jesuit, tysk-romersk Polyhistor og Samler. 
Stedet om St. Thomas Klostret findes i hans Mundus subterraneus, Amsterdam 
1664 I, 180. 
320 1. Om Erik Walkendorfs Planer til at opsøge Grønland, se Gronl. hist. Mm. III, 
382 ff. — 10. Heinson: Lyskanders Omtale af M. Heinesens Togt ib. 50 ff., 
se W. Brandt, Slægten Benkestok, 1904. — 30. Forbisser: se S. 103 og LV, 
11—18, om hans Forbindelser med Danmark. — 45. Kakiunge: Egedes 
Kilde er Torfaus’ Gronlandia, S. 31. 
321 12. Lindenov: Hovedkilden til hans Gronlandsrejser er Lyskander. (Gronl. 
hist. Mm. III, 671 ff.). — 4. f. n. Richartz: Karsten Richardsen, Son af Borg- 
