on 
10 
15 
20 
25 
30 
35 
40 
45 
1729, 28. Januar. 221 
forjte Kirfes Praxin, for godt befunden, i den HErres SEju Yavn, herefter i 
ben hellige Daab at deelagtig givre, 1) de пей omfring bvende Grønlænders 
umyndige од nyfødde |paede Born, hvis Forældre iffe alleene jelv gave den 
Chriftelige Lære Bifald, men endog vare villige at opoffre den Эбие З@и 
deres jmaa Born. 2) De jom vare noget ældre, funde tale, og noget |ftonme, 
faajnart de eenfoldelig havde fatted vores Chriftelige Troes fornemfte Hoved- 
Styffer. Og 3) de Gamle jelv, naar de, пей den Chriftelige Læres fornøden 
Fattelfe од Forftand, funde give noget Tegn fra fig til en ret Andagt og 
Alvorlighed i deres Saligheds Sag, og Begiærlighed til dette højværdige Sa- 
ligheds-Middel. Hvilfe Forehavende alle, næft guddommelig Bijtand og BWel- 
fignelfe, man fremdeles haabede ved Missionairers og nødtørftige Catecheters 
jævnlige Bejog og Underviisning fremdeles at fortiætte. 
та Det høj-respective Collegio de cursu Evangelio promovendo er- 
holdte jeg og Deres meget gunftige Resolution paa min Yorjporjel, denne 
Sag angaaende, af følgende Indhold: 
1.) At der ere døbte 42 af Grønlændernes Børn, pan Forældrenes 
egen Begiæring, Deri finder vi Ш, at I Баг giort andet, end hvad Net 
og billigt er, og det flamme vel oftere Fand jfee; Naar forjt Forældrene 
hverfen Dertil loffes eller tvinges, men det er deres egen frie Bille og 
Samtyffe; Naar dernaft iffe meerfes, at Foraldrene begierer jaadant af 
en Superstition, at den Daab3-Ceremonie ffulle bielpe Børnene noget 
paa deres Legemer, ligefom vi erindrer 08, at de for bar forlanget af 
Eder, at blæje paa Deres Legemer, naar de vare jyge; Naar 3dte, бот: 
ældrene tillige forbinder fig, at være villige, naar paafodres, at lade diffe 
обе Born т jin Tid fomme til Chriftendoms Underviisning, од antager 
jelv dennem deres Borns Daab, jom en Forbindelje paa dem jelv, at 
Dille Born jfal vere Chriftne, og jfal opleres 1 Cders Religion, da vilje 
fig denne Gierning fand vere [ovlig; Mens derved forbinder 3 Cder og 
tilligemen jelv, med difje Born at Have nogen noyere Tilfyn, end med 
andre WGronlenders Born, og lader Eder immer give Underretning om, 
hvor dijje Born ere at finde, og hvor de fommer ben, paa det т frem- 
tiven iffe Не ffee BWildfarelfer, at de enten finde døbes anden Gang 
igien, eller tvivles om, enten be ere døbte eller iffe. Derfor holder vi 
raadeligt, at der holdes a parte Bog over faadanne Born, од Blader 
rene til hvert Barn i jer, at hvert Aar indføres, hvad om faadanne døbte 
Born fand haves for Underretning. 
2.) Hvad dejlige Borns Forældre angaaer, hvilfe (om fluttes baade 
af Eders egen og Hr: Ole Langes Sfrivelfe), Ш ffulle være jaa uvillige 
til at lade fig jelv døbe, da er det си дано anden Sag, og fand ifte 
fee (hvilfet vi vel veed, at I felv desforuben forftaaer og tager i agt), 
førend De ere grundig underviifte om deres Saligheds nødvendigite Styffer, 
og mærfes Hos dem nogenledes Begiærlighed efter Daabens jalige Mytte 
og Kraft, jaavidt menneffelig Sorftand af det Udvortes fand mærfe, og 
jaavidt Nationens Stupidité og SKtoldfindighed Fand give Haab on at 
