Blefkenii 
Beretning 
om en Munf, 
fom ffulle væ: 
ve fød i Grøn: 
land. 
Er refuteret 
af Arngrim. 
Jacob Hals 
Relation om 
forbemelte 
Munf og ап: 
det mierkuer: 
Digt det3 аи: 
gaaende. 
318 
uden i Grønland. En ligefaadan Baad var det Aar 1625. opdrevet paa et 
Næs ved Reiche Strand, meget fonftelig tilhobe foyet og med Navler befeften, 
og lignede den Baad, paa bvilfen fordum Asmund Kastenrazius Anno 1189. 
med 12 Mand var fommen over til Island, og var jammen heftet med Træ- 
Navler og Seener af Dyr. Og dette tillegger од Bijcop Theodorus uni fin 
Bog, jom ban bar jfrevet de novitiis Grönlandorum indiciis: at for nogle 
Mar fiden blev funden opdreven paa den Lfter-Stide af Island en Aare, 
hvorpaa var teignet med Kunne Pogitaver: oft var ek dasudar ek dro dik >: 
Ofte var jeg tret, Da jeg Drog dig. Hos en Tydjf Autorem ved Navn Dith- 
marum Blefkenium, finder jeg ellers en Beretning om en ани, jom |fulle 
vere fod т Grønland, од med Bijcopen der janmiettedDs Anno 1645. ffal være 
veyft til Norge, og levede fiden udi Island 1546, hvor hand, efter hans Be- 
retning, perjonlig jfal bave talt med ham. Denne jamme Mumf jfal Have for- 
talt forunderlige og merfverdige Ting om et Dominicaner Clofter udi Grøn: 
land, jom faldtes St. Thomas Cloiter, unt hvilfet hand udi jin Barndom af 
fine Forældre var bleven henjatt for at vorde en Munf. Men fom jamme 
Blefkenius bliver 1 dette jaa vel font andet, jom Hand ydermere udi fit Skrifft 
formelder om, af Arngrim udi hans Anatome Blefkeniana refuteret, fand 
man Denne hans Relation tffe for troeverdig antage. Iffe Dismindre bliver 
det Dog af en og anden Autore ftadfeft, hvad jom af oftmelte Blefkenio er 
anført. Erasmus Franciscus udi hans Ostindians од Vestindians Statz-Gar- 
ten, melder en Steds, hvor band iblant andet ogjaa Handler om Grønland: at 
en Зап Spe-Capitain, ved Navn Jacob Hal, jfal af Rongl. Majeftet engang 
vere beordret at forrette en Sfibsfart til Grønland, og fom forit til Island, 
hvor band af den der værende Kongelig Danjfe Statholder Ived fig om et 
og andet, betreffend Grønlands Seffaffenbed, informere, hvor om band til 
forne intet vidfte. Og for at fane DIS novere Underretning om alle Ting, fore: 
ftillede man Баш en Wunf, jom jfulde vere fod i Grønland, om boilfen 
Jacob Hal jelf unt fin forte Gronfandife Bejfrivelje (ex citato Autore) efter- 
folgende formelder: Udi Jisland bar fordum været et Munfe Klofter, faldet 
Helgafield, udi бо, om endjfiont det Da var øde og af Brug, dog endda 
opholdte fig en Munf, jom var fod т Grønland og havde et breedt Anfigt og 
var bruun af Farbe. Denne Munf fordrede den Kongl: Stat-Holder for fig 
udi Jacob Hals Naærværelfe, paa det han funde fortælle ham noget om Gron- 
lands Beffaffenhed. Der han nu var fremfommen, og havde fornummet, hvor- 
for man [ved hannem hente, fortalte ban, hvorledes han, da han endnu var 
gandjfe ung, blev af fine Forældre benjat udi Clofteret, der efter han af Bi- 
jeoppen udi Grønland, under hoilfen han var bleven en Munf, affordret og 
тер med ham til Norge, hvor han submitterede fig Bijcoppen af Thrund- 
hiem, under hvilfen og alle Sislanbife Breefter henhørte, og der de пи igien 
vare fomne tilbage, har ban atter begivet fig udi fit Clofter. Saadant ffal 
være passeret udt det Aar 1546. Der efter fortalte han, at udi St: Thomæ 
Klofter, hvorudi han havde været, var en Brønd med gloendes heet Vand, 
jom ved Ror blev ledjaget igiennem alle Gematferne og giorde alle dem varme. 
Men ont denne Relations Vished har man og Xarjag at tuile, fiden man 
30 
35 
