10 
Qt 
1 
20 
25 
30 
3 
Qt 
40 
45 
391 
Sfibe, Der gaa med deres fulde Seigl; jaa man ofte der med ere blevne 
firerede, i Det man har taget dem for virfelig Sfibe, og giort fig Umage for 
at fomme dem om Borde. Wen iffe allene Sfabelunen, men endogjaa de 
mange Slags Coleurer, jom ben haver, er at forundre fig over; tht jomme 
ere blanfe og hvide fon den bdeyligite Cristal, andre blaa {ош Saphirer, andre 
grønne jom Smaragder etc. Narjagen til jaadan diverse Coleur ffulde man 
vel tente, var noget metallijf eller mineraliff, efter Stedet, hvor den har ligget, 
eller Bandet, jom ben er froffet og coaguleret af; men Erfarenhed har givet 
tilfiende, at den blaa Sis genereres af ferjf Vand, од. 1 Beqyndeljen vel er 
hvid, men ved Tidens Lengde indureres og bliver blaa. Den grønne Vis er 
af Salt Vand. Det er meerfverdig, at derfom man lader den blaa Vis i Bar- 
men optve og solveres til Band, og Derefter lader jamme Vand igien fryje 
til Sis, Da faar man ingen blaa Bis der af, jom den var tilforn; men tffun 
hoiid. Hooraf fees, at det volatiliffe Sulphur, ош den af Luften bar attra- 
heret, ved des Resolution til Vand, igten exhalerer og forjvinder. 
Endffiont der ofte om Sommeren er meget varmt udi Grønland, jaa 
hører man dog fielben, at det tordner, eller jeer at det Пишет; Hvortil uden 
Tvil maa være Aarjagen, at Heeden, font er om Dagen, bliver igien af Nat- 
tens Svalhed temperered, og de jvovelagtige Duniter, jom ellers @olen af 
worden opdrager, formebelft Nattens Kiolighed med den overflødige Dug igten 
nedfalder. Hvad ellers andre Meteora ere angaaende, jaajom Negn-Buen, og 
det man falder Dragen, Stierneffud og bellige, da forefomme de udi Gron- 
land ligefaa ofte jom i andre Lande. Fornemmelig fees det jaa fallede Ytord- 
Lins, naar nye Maane er, alletider om Natten i flart Veir; og beveger fig 
bit og her over den heele Himmel med en utrolig Gelvindighed, og lyjer jaa 
flart, at man flarligen der ved fand [ое udi en Bog. 
Der er iffe uangenemt om boÿelte Sommer, efterdi der er da ingen Matt; 
men paa vilje Steder |finner Svelen den gandife Nat igiennem. Derimod er 
Der om Vinteren dis fortere Dag; dog er der iffe vet bellende mørk, men 
jaa Iyit, at man fand fee at reyje hvor man vil, ffiont det hverfen er Maane- 
fin eller ftierneflar, Hvortil uden Toil Sifen er Warjage, hvormed til deels 
Landet og til beels Vandet er bebeffet, jom gier en Klarhed i Luften, end- 
Mont Narfagen fand og vel være denne, at Horizonten er nærmere Æqvator. 
Luftens Temperament er ellerS Ше faa ujund i dette Land; thi naar 
jeg undtager Scorbut og Brøjt-Svaghed, jom er Landets egentlig Svaghed, 
Da veed man Ш af jaa mange Slags Singdomme, jom man plages med i 
andre Lande; men benne Slags Sygdom foraarjages iffe jaa meget af Ruldens 
Haardhed, jom af det ujunde taage-fulde Beir, jom der jevnligen falder. Men 
at Grønland frem for andre Lande er jaa megen Зааде underfajt, er uden 
Œvil den megen Bis, jom baade ligger раа Landet og Driver i Søen, Aarjage 
til. Fra April Maanets Begyndelje og indtil Julij Maanets Udgang, gras- 
serer Taagen allermeeft, men fra den Tid tager den jo meere og meere af. 
Haver og ad- 
ffillig Slag3 
Coleurer. 
Blaa Fis 
naar den sol- 
veris til 
Vand og 
igten coacu- 
leret, bliver 
iffe blaa, men 
hviid. 
Det tordner 
og liuner 
ftelden i 
Grønland. 
Nord-Liujes 
hajtige ogfor- 
underlig Be: 
vegelie. 
Solen gaar 
iffe under 
Horizonten 
høyejte Som: 
met. 
Luftens 
Tempera- 
ment er jund 
i Grønland. 
Dog foraar: 
jager Taagen 
Hoefte og 
Brpit-Spag: 
hed. 
— 
