10 
— 
or 
25 
©> 
> 
35 
° 45 
339 
om fig med Sterten, jaa Hvalfangerne iffe tør fomme dem nær med Chalu- 
perne; bvorfore de og Ш Heller meget agtes eller eftertragtes. Wien Gron- 
lænderne legge fig mere efter den for Kiodet Sfyld, ош jmager dem vel. 
Den anden Sort ere gode КИ og bar |fion Spef og Barder. De ffillis 
og fiendes fra Finne Fiffene, idet De Have ingen бшие paa Ryggen ved 
Sterten; men 2de Flos-Fiere eller Finner bag ved Øynene, og er overdragen 
med en fyf jort Hud og ligejom marmorerit med hvide Strege, difligeite од: 
jan Sterten. Med diffe 2 FloS-Fiere giver hand fig fort i Sven. Sterten er 
gemeenlig 3. à 4. Favne breed. Hovedet er jaa ftort, at den gier den 3dte 
Deel paa ham. For an ved Kiæbene oven og unden fidde forte Haar. ет 
i Kieeften paa ham jiode Bardene о: de faa fallede Filfe-Been, og ere ham 
i Steden for Tænder, jom Hand iffe har. De ere brune, forte, oglaa gule 
med buntede Stræge. Inden udt Munden ev Bardene haaridt ligefom Heite- 
Haar, fornemmelig paa begge Sider af Tungen. Yogle af Bardene ere frumme 
jom en Sabel eller Sverd. De mindite Barder fidde for i Munden og ba- 
цех ved Struben; men т Widden fidde de bredifte og lengite, og ere under- 
tiden 2 Favner lang, hvoraf nof fand agtes dette Dyr3 Storhed. Baa en hver 
Side fidder gemeenlig 250. og giør tilfammen 500 St. Diffe Barder fidde 1 
en breed Rad, ош tynde Sfiver tet ved hinanden, inden til noget frumme 
og ligefom en half Maane formerte. Øverjt i Kiæben ved Ganen, hvor Roden 
er, ош be ftdde fait udi (Jom er en 16] og Hvitd Materie од Bruff), der ere 
de allerbredilt, men neden til ere de jmale og jpidbe, og vgjaa haarift eller 
[odne, paa Det de Ше ffal fade Tungen. Hpalftifens underite Kindbaffe er 
gemeenlig Hviid, од Tungen ligger imellem Bardene, од Henger fait ved den 
underjte Riæbe; den er meget ftor, af en boidagtig Couleur med forte Fleffer, 
og beftaar af en blød fed og jvampig Materie. Oven pan Svoalfiifens Hoved 
er en Зиг, den haver tvende Sprude eller Viæie-Sull, begge mod hinanden, 
ere frummede Figefom Hullet oven paa en Fiol. Af diffe Hull udbleeje Giffen 
fin Mande, tillige med Band, jom Dan treffer til fig, med en veldig Bruten, 
jom fand høres vitt henne, neften 1 Mel, naar man for tyf og taaget Lufft 
ellers iffe fand jee Filfen; men allerfterfeft blæjer hand Vandet ud, naar hand 
føler fig at være jaaret, hvor han da giver jaadan Lind fra fig, om Bolgernis 
Brujen i en jvar Storm. Imellem Buffelen og Flofjene bar Hvalfijfen fine 
Done, fon dog iffe ere ftorre end en Ores Myne, og med Wyen-Bryner forjeet. 
Hans Membrum virile beftaar af en ftert Geene, Та 8 ja 14. Fod 
lang, i Proportion af hans Storlighed. Dette Lem ligger т en Koger ind- 
|luttet, ligejom т en Sfeede, hvor af mand fait intet feer, uden en gandjfe 
liden Del, men membrum muliebre er bejfaffen ligejom 008 andre ftirfod- 
dede Diur. Baa begge Sider har hun en Broft eller Yver med Vorter, Иде: 
jom en Roe-Yver. Nogle ffal have оное Vrofte, andre med forte og blaa 
leder udi. Naar de have ingen Unger, da ere Brofterne fmaa paa dem. 
Naar de blande fig med hinanden, da ftiffe de Hovedet over Vandet; hvilket 
fommer vel overeens med deres Natur, efterfom de iffe (enge fand være under 
22% 
Filfe med 
Barder. 
Denne ttes 
Beftrivelie. 
Hvorledes 
Bardenefidde 
iRiæften paa 
ham. 
Har fine 
Blæje Hul 
oven paa 90: 
vedet. 
Membra ge: 
nitalia, 
