_ 849 
Butskopper. 
De løbe 1 Kap 
med Sfibene 
naar de 
jeigle. 
Enhiprning. 
Dens Hori. 
Har inde i 
Hovedpanden 
et anbet lidet 
Horn. 
Autorers 
Bildiarelie, 
fom vil bave 
det til en 
Tand, vitjes. 
Staa iffe fait 
i Tandgie:- 
ren,men gaar 
langt ind i 
Hovedet. 
fmager iffe heller ilde, naar de blive fyltede. ФЩе Gilfe er iffe №е: thi de 
løbe ofte т FloffeTal [Иде under Fartøyerne naar man farer paa Sven. 
Grønlænderne |fyde mange af dem, og anvende dem til deres Nytte. 
Buts Коррег er et Slag |maa Hvale, jaa faldet, fordi Hovedet paa den 
gaar jtumpf ned for an, og er [ще tyf bag til. Har en Finne paa Ryggen 
net ved Sterten; fremmerft ved Bugen har den 2. Finner. Sterten er ligefom 
en Hvalfijfe Stert. Den har en Blæje-Hull overft т Naffen, hvor igiennent 
Den Drager Aande og blejer Bandet ud; men den blejer iffe med jaadan 
Krafft ey heller jaa Hoyt i Veiret jom en Hvalfijf. Denne Fiffes Storlighed 
er fra 14. à 20. Good. De løbe gierne omfring ved Sfibene naar de feigle 
og har god Bind, ret ligejom de vilde løbe 1 Kap med Dem, da derimod de 
andre Hvale ere ffye for Sfibene. Gemeenlig |pringe de allermeit imod |tormende 
Зет, Jom og alle Spe-Dyr da helft lader fig jee og extraordinaire bevege. 
Til Hvalfijfene fand og тедиез den jaa fallede Enhierning; thi den har 
et langt jmalt Horn for т Snuden, dens vette Yavn er Narhval, den er og 
en temmelig ftor ut 18 à 20. Food lang, og har got Spef. Huden paa den 
er glat og fort uden Haar. Den har en Finne paa hver Side, fremmeft under 
Bugen. Dens Hovet er |pidt, og for i Smuden ved den обет Riæbe, paa 
den venftre Sitde, ftaar Hornet, jom er rundt og breyet og |918 foran, det 
ftorite og lengfte er 14 à 15 Food lang, og ВЕ jom en Arm. Roeden deraf 
ftaar langt ind i Hovedet paa ham, uden Tvivl til Styrfe for Hovedet, at bære 
det jvare Horn. Det er af en ffton hviid og compact Materie og bderfore 
meget tungt af Vert. Indentil er det gemeenligen 3die Deel huult fra Roeden 
af, men eendeel ere compact ved Noeden og Enden, men fiden bliver det 
meere og meere huult. Waa den Hoyre Siide т Sfolten eller Hovedet, ligger 
endnu et andet lidet Horn, ligelon oglaa med Noed paa Enden; men det vorer 
iffe ud igiennem Huden, fom er at undre over og iffe fand begribes, hvorfor 
Sfaberen har jaa ordineret det. Ovenpaa Hovedet haver den Yigefom andre 
Hvalfijfe 2de Naeje-Hull, eller Bleefe-Hull; men i det yderjte bliver de til et 
Hul, der igiennem aander eller pufter hand, det forjte hand fommer op af 
Vandet (2: det er Ше Vand, jom ellers meenes, at Hvalfijfen jpruder fra fig, 
naar den fommer op af Søen, men det er iffun dens AMande, og er at fee 
ligefom mand |pruder Band af en ftor Sprude). I det øvrige ligner dens 
bagerfte Deel Hvalfijfens. 
Hvad dette Diurs eller Filfes Horn (hvor om der tviftes jaa meget, hvad 
enten det ffal være en Tand eller Horn) i Serdeleshed er anlangende, Da 
maae jeg her vitje de Autorers PVildfarelje, jom holder for og vil bevitje, at 
det iffe er et Horn men en Tand, efterdi det ftaar for т Stiden paa ham og 
ifte 1 Banden, {ont andre Diur bave dere’ Horn, vid. Museum Wormianum 
Lib. 3. Сар. 14. Men det er oyenjynligt, at det Hverfen haver en Lands 
Sfiffelje, ey Heller er af den Art og Bejfaffenhed, jom andre Spe-Dyrs Tœn- 
der. Her foruden faa bar det fin Noed iffe i Tandgieeren, hvor i de andre 
bd 
0 
15 
> 
> 
< 
Or 
© 
> 
co 
5 
> 
(=) 
45 
