Walrosser, 
Dar 2de jtore 
frumme 
Tender. 
Holder fig 
baade paa 
Landet og i 
Bandet. 
Ligger til 
welts med 
Bipriten. 
Selhunde 
ere adjfillige 
Sorter. 
Er paa Hu: 
den diverse 
coleuret. 
346 
Sinne mit paa Myggen, hvilfen nær ved Svangen er udhulet fon en half 
Maane. Under Bugen fidder 2. Finner med Яо bevoren og med en fort 
‚ Hud beflædt. Sterten er breed, og af Sfiffelfe ligejom Hvalfijtens. Den har 
gandjfe fmaa runde Øyne, paa Sfindet eller Huden er den glangende fort, 
men Bugen er bond, Den er 5 à 8. Fved lang т det hoyeite. Den haver et 
font Speck, og Kivdet er og en Leffer Bidifen for Grønlænderne. 
Andre Søe-Diur. 
Walrosser er et Slags Søe-Dyr, af Geftalt neîten ligejom Sælhundene; 
Dog alligevel langt ftørre og fterfere. Deng Laller ere forfiunede med 5. River 
ligejom Sælhundene. Hovedet er og rundere og meget tyffere. Huden paa 
Dette Diur, bejynderlig Halfen, er en Tomme tyf og overalt ffrumpen og runfet. 
Har tyffe Haar og er brun af Farve. I den overfte Rinbbaffe fidde tvende 
frumme Lender, ош bDenger ham udaf Wunden ned over den unberite Riæbe, 
er en half og vel en heel Alen lang og mere. Walros Tender er af lige ftor 
Verdi jom Elephants Tender, er inden til compact og fait, men ved Noeden 
huul. Dens Mund er jont en Ore Mund, oven og umden belat med ftive 
Bofter, Halmjtraae tyffe, jom er ham i Steden for Sfiæg. Over Munden haver 
hand tvende Neje-Hull ligejom Sælhunden. Hans ие ere gandife gloende 
røde. Og jom Haljen paa ham er meget tyf, da fand hand iffe vel jee fig 
om; hvorfore hand од forfehrer Øynene i Hovedet, naar hand jeer efter noget. 
Sterten eller Gvangen er fort ligefom paa Gelhunden. Speffet paa ham er 
ligejom Svine-Flelf. Difje Diur ligge gemeenligit paa Filen, fand од opholde 
lig lenge paa Landet, indtil Hungeren driver dem til igien at begive fig til 
Søes; jaajom deres Føde ere Filfe og andet jmaat Aas. Naar hand fover, 
da jnorfer hand Hoyt. Naar hand er vreed broler hand jom en Ore. De ere 
behtertede Dyr og ftaae hinanden bie indtil Døden. De ligge altid til Belts 
med ‘vide Biprnen, og med fine ftore og fterfe Tender gier Баш det juurt 
nof, ja ofte overvinder ham, т ringette ee de uD med Баш indtil de ligge 
begge pan Stedet. 
УГ Sælhunde ere der adjfillige Sorter, ftore og jmaae, endjfiont, hvad 
Sfabningen er angaaende, ere næften alle liige (foruden Klap-Mytjen, jaa faldet, 
fordi hand har ligejom en Hette paa, hvilfen hand fand ffyde over Øynene, 
naar man vil Îlaae ham paa Hovedet), Sel-Hundens Laller ere ligejom Gaafe- 
wonder, har paa hver 5. Kløer, jom alle henger jammen med en fort Hud 
overtreffet. aa Hovedet ligner hand en Rat eller en Hund med afifaarne 
Ørne. Dog har en et tyffere Hovet end en anden. Ved Snuden haver hand 
Sfiæg, difligefte nogle Haar ved Mæjen og over Øynene, haver ftore og flare 
Done. aa Huden haver hand forte Haar af adjfillig Farve og fleffet. Nogle 
ere jorte og hvide, andre guulagtige, nogle graa, ja rødagtige. Hand haver 
jfarpe Tænder. Endftiont hand bag til jynes at være fam, jaa fand hand dog 
jpringe og flettre omfring paa Sti-Rlobene, paa hvilfe hand gierne ligge og 
varme jig 1 Spelen, ja undertiden ligge og jove. De ftorjte ere fra 5. à 8. Food 
Or 
en 
0 
= 
5 
u 
0 
© 
25 
© 
0 
= 
[PAS 
1 
0 
=> 
5 
