Hayden. 
Leveren af de 
Коте Hanen 
uDdgipre 2. à 
3. Xeiter. 
diltene i Haz 
vet Наа over 
paa den. 
Epe Drauen. 
Dens Abeipil 
i Gifternes 
Baade. 
Fabel om 
Marmelen, 
et Spøgelje i 
Søen. 
850 
Andre КИК. 
Hvad ellers de Filfe ere angaaende, jom i Særdeleshed bliver nævnt, med 
det Navın Filfe, og findes i den Gronlandffe Søe, da haver vi forit Hayen, 
hvis Kid ligner Heller Flyndrenes, Hvorfor den og bliver jfaaren 1 lange 
Strimler, og henges op og torres i Svelen og Binden, og jpijes i Nordlan- 
dene, men Grønlænderne ffivtte iffe meget om den; thi den falder meget grov 
т Я шо frem for Helle-Flynderne. Denne dit Har 2. Finner paa Ryggen. 
Under haver den 6, hvor af de 2. fremejte ere de lengite, og er ffiffet jom 
en Zunge. De 2. middelfte ere noget bredere, end de jom ftaae hen imod 
Sterten. De 2. fidjte, under ved Sterten, ere for од bag [Иде breede, og noget 
fortere end De miboelfte. Sterten er ligejom Sterten paa een Sperdfilt. Den 
gandjfe Fill er lang, rund og final, og ved Hovedet er den allertyffeit. Den 
haver ingen Been udi fig, men Bruffet alleene. Næjen er lang paa den, og 
Munden fidder under ligejom paa Sverdfilfene. Den er fuld af jfarpe Tænder, 
nemlig 3 Rad under og 3 Rad oven, lige ved hinanden. Dens Huud er haard 
og jfarp at føle paa, og er graa af Farve. Den vorer fra 2 à 3 Favne lang. 
Den haver een ftor Lever, hvoraf man jmelter Thran; af de allerftorite, jom 
faldes Brugden, fand Leveren givre 2 à 3 Lefter. Den er een fraadiig Brie, 
og bider ftore Styffer af Hvalfijfen, er og begtærlig efter Menniftens Kod. 
ог deres Hvajje og ffarpe Tænder Sfyld, fand den iffe fanges og treeffes med 
Hampe-Snorer, thi den bider hun af, men med Jern-Lenfer. Men de aller- 
jtorjte maa man jfyde med Harpuner ligejom Hvalfijfen. 
fig jee т fttlle Betr, hvor den da fommer op over den heele Søe, ligefom med mange 
Soveder og Alger, og alt hvad den da finder for fig, faajom Fiffer Baader, Diur og 
Biller, over det flaaer det fine grumme og lange Kloer tiljamimen og treffer det med fig 
til Bunden. De fortelle og, at Fiffene + Hobetal jamle fig over dette Baft ligefont over 
en anden Fiffe-Grund, og ftaa der paa, jaa at nogle hundrede Fiffer Baader fand fidde 
derover og fife, ey formoedendes, at faabant et Monstrum er t Grunden, hvilfet de forft 
bliver vaer, naar de med deres Fiffe Snorer og Kroge fand fomme faft i den; hvor den 
da fagtelig letter fig op af Søen, og, fom meldt, tage dem alle med fig til Grunden, 
hvis de t Tide И bliver det vaer og forefommer deres Undergang, hvilfet ffeer, naar de 
nævner det ved Navi; tht da ffal det ftrax fagtelig fente fig ned igien t Havet. De for- 
tælle endnu ont et andet Soe-Trold og Spogelfe, fom de falde Drauen, famme ffal ingen 
vis Geftalt eller Sfiffelfe bave; men lader fig fee nu i en, nu t en anden Positur. Naar 
nogen Ulyffe eller Sfade til Goes foreftaar, da hører man det ofte fælt og greffelig at 
tude, ja undertiden formerer en menniffelig Stemme. Det huferer gemeenligft i Fifferz 
nes Baader om Natten, naar de fove, og vender alting forfeert, Baade Marer og andet, 
efterladendes en meget flem Stank, til Fifferne fommer igien om Morgenen og vil fare 
ud paa Spen. Dette vil Fifferne absolut iffe have holdet for nogen Fabel, men at det 
forholder fig jaa i Sandhed. Men de supperstitieuse iblant dem vil endnu binde 08 
noget meere paa Mrmene, nemlig: at et vift Spogelie, af Skiffelfe fom et jvobt Varn, 
faldet Marmelen ffal undertiden være opdragen af Havet ved deres Kroge, naar de fifte, 
hvilfet ffal have en menniffelig Stemme. Samme forer de Diem, og om Natten fetter 
ham i en Stoel t deves Noft о: Huus, fom de optreffer deres Baade udi; hvor de da 
om Morgenen, naar de farer ud paa Søen igien, tager Spøgelfet med fig, og førend de 
fætter ham i Søen igien, tilfpørge ham om alt, hvad de forlanger at viide, hvilket alt, 
naar hand har givet dem Beffeed paa, flipper de ham og lader hannem fare igten. 
10 
15 
26 
