Grenlænber- 
nes Nærings 
Brug oghed- 
ffab er vel 
enfoldig men 
dog heel ffif- 
felig og be- 
avem. 
Grønlænder- 
nes Bue og 
3 pas til 
Lands at bru- 
ge. 
Til Bands 
_ bruge de 
Kafte-Biile. 
Hvorledes 
Srpnlender- 
ne udrijte fig 
til Hvalfang- 
Îten. 
854 
fand derfor Ше flyve. Sfarver, Leifter, Angle-Tafter, Snepper og andre fleere, 
jom her falder for vidtløftig at opregne, hvilfe alle jeg iffe veed at give Navn, 
men Sfiffelfe paa endeel vitjer Dos jeette Figurer etc. 
Cap. VII. 
Om Gronleendernes Handteringer, Nerings Brug og Neditab 
faa vel Том Poeffab. 
wm 
“ато enhver Nation haver fine ville Bruge, Handteringer og Nærings 
RI Maade, indrettet efter deres egen Naturel од Phantasie од Landets Be- 
jfaffenbed de ere udi, jaa have vgjaa Grønlænderne deres. Og ihvorvel deres 
Maneer til Deels jynes for 08 Daarlige og wanfeelige, jaa ere de Dog heel 
ififfefige og begvemme, Derved at af Sted fomme og til Beye bringe, jom vi 
maa jee paa og lade blive. Deres Handteeringer beftaar da fornemmeligen til 
Lands 1 at jage efter hinds-DOyrene, од til Bands at fange og jfyde Hval- 
Пе, Seelhimde og andre Spe-Diur, jaa veljom Fugle og КИ. Hvorledes 
Grønlænderne jage efter Aınds-Dyrene og dennem ffyde, er tilforne i det Ste 
Cap. om formeldet. Men angaaende deres Bue og Biile, hvormed de ffyde 
Dyrene, da ere de пеши jaadanne fon andre bruge dem. Buen er en god 
Mands Savi lang af got jeigt Fyrre-Træe, ош paa Yorff faloes Tenal; og 
pan det Dew fand være 018 ftivere, belegge de den bag paa med tyf fletted 
Seene-Traad, од en god fterf Snover af Sælhunde-Sfind, eller flettet Geener 
jammen lagde, fom driver Piilen fort. Det Пешие е af Pillen beftaar enten 
af Sern eller Been, med et Hag eller fleere paa, at den iffe jfal falde ud 
igien, naar ben bliver jfudt т Dyret. Fugle Biilene ere med 2. eller 3. вии» 
pede Been paa Enden, for allene at Døde Fugelen og iffe at jfamfere Kivdet. 
Fugle til Bands ffyde de iffe med Buer og Bitle, jom til Lands, men med 
RKajte-Piile, med et Hvas Been eller Sern paa Enden, Hvilfe de К paa frie 
Haand, og dermed paa et temmelig langt Stoffe fand treffe jaa nett, jom vi 
med en Flint eller Зое. Deres meefte Handteeringer ere til Bands, од Der- 
udi overgaar de vores Nationer, tht Hvalfiffe og ftore Sælbunde og andre 
Spe-Dyr fange og jfyde de pan en meget behændig Maade. 
Til Hvalfijferict г Serdelished udrujte de fig 1 deres ftorite Stans Иде 
jom til et Bryllup, ellers al Hvalen jfye for dem; tht Han fordrager iffe 
Urreenlighed. Maaden er denne: En Half hundrede Menniffer, meer eller min- 
dre, Mænd- vg Dvindes Berjoner, begive fig tilfammen udi en ftor Kone-Baad, 
hvor da Mandfolkene (Quindfolfene ere med т denne бет, havende med fig 
Syenaael од Traad, for at fye og lappe Manpfolfenes Springfiortle, om 
der ffulle fomme Hull paa dem, difligeite ogfaa Baaden, om den ffulle blive 
beffadiget) fare Hen at joge Hvalen, vg naar de Har treffet en, ffyder eller ftode 
10 
= 
ot 
no) 
ot 
> 
ou 
