have {tor 
Undfeelje for 
hinanden. 
Drab, om 
ffeer, hevner 
den dræbtes 
nefte Slegt. 
de formente 
Here-Kier- 
linger bliver 
ftraffede paa 
Livet. 
De ftiæle iffe 
fra hinanden 
men vel fra 
08. 
de Unge leve 
meget tug- 
tige og cer- 
bare. 
bevitje hin- 
anden re 
og Høflighed. 
de ere meget 
hospitale og 
godgiprende. 
368 
endffiont nogen fand Have en ond Willie til en anden, faa fader hand fig dog 
iffe merfe, men af Îtor Undjeelje for hinanden underftaae fig iffe offentlig at 
angribe Ham med Sfields Ord eller Slagsmaal, faajon de og iffe heller have 
nogen Slags Maade eller Ord at jfielde paa hinanden med. Vel er det en og 
anden Gang jfeed, at et extreme malitieus Menniffe, af et forborgen Had, bar 
Dræbt en anden, {ligt anjeer de andre med ftorite Koldfindighed, uden at ftraffe 
eller tage fig det til Hierte. Allene den dræbtes nœîte Baarprende hevner det, 
om band fand, og ban jeer fig Wand dertil. 
Anden Justiz vide de intet af. Ween over de faa fallede Sexe-Rierlinger, 
eller de jom imobilde jig, med deres Hexen, at funde dræbe dem, De ere 
vrede paa, og udvitje ftor Gver og Hevngierrighed, ja uden Barmbiertighed 
myrde og masacrere Dem, foregivende, Sligt jfeer med vette, efterdi de ere iffe 
værdige at leve, jom hemmelig ffade andre og jfaffe dem af Veyen. Tyverie 
fordrager de tffe Heller indbyrdes ıblant dem jelf, og fielden ftiæle de fra hin- 
anden, Hvorfore de og iffe heller bar behov at forvare deres Sager inden Laas 
og Luffeljer, men fader det ligge aaben for enhver, uden Frygt, at nogen ffal 
ftiæle eller tage det ringefte Dderaf. 
Sa benne Udyd er jaa afffyeliqg 008 dem, at derjom en Pige ftiæler, mifter 
hun derover et got Gijtermaal; men at ftiæle fra 08, jom Fremmede, givre de 
fig ingen Betenfning om; dog fiden vt Have boet jaa Lenge i Landet hos dem, 
og пи af dem ere anjeedte ligefom Landets Indbyggere, bar de omfring boende 
Naboer undjeet fig fra at ftieele fra 08 mere. Det 6te Buds Synder angaaenbe, 
ba haver vi aldrig aabenbare feet eller fornummet nogen Utugt af dem at be- 
Drives, enten med Ord, Geberder eller Gierninger, undtagen en iblant de Giffte 
brugelig Hoere Leeg, hvorom her efter jfal tales. 
— 
0 
md 
5 
do 
5 
Hvad ellers anden udvortes Høflighed og Civileté er angaaende, da де | 
Grønlænderne iffe jaa jynderlig Væjen Deraf. De gaar og fommer uden at 
hilfe hinanden. Dog ere de, iffe dijmindre, iffe jaa aldeles uartige og uhøflige 
imod hinanden; tht de giere og Forifiel paa Berjoner, med at beviije een meere 
JEre end en anden, ligelon de ere hurtige og duelige til. De gaae aldrig шо 
i Hunjet hvor de ere Fremmede, Ubudne, og naar de fommer ind, vitjer ben 
Wand jom de fommer at bejoge, Dem Sted at finde paa. 
Saa jnart en Fremmed er fommen ind t Huufet, fodrer de ftray hans 
Rieder at tørre, og er det en Moede i Grønland, at den Anfonme ffal fidde 
nøgen ligefom de andre. Hand tpijer iffe ftrax for iffe at faldes flugagtig og 
forjulten. Alt Huus-Folfet maa om Aftenen legge fig forit, førend Giejten 
tager fig et Sted at ligge paa, og det af bare Undfeelfe; thi Hos dem lader 
det ilde at Gieften jfal legge fig for Verten. Hvor een fommer fremmed til 
et Huus, der ffal band aldrig bede om Mad, ihvor hungrig hand end er; det 
giores og iffe heller behov, thi de ere i Almindelighed meget Kojt gieeve og 
velvillige til at tractere hinanden; og det jom er jaare bevommeligt, nejten 
bave alting tilfelles; jaa at om endffiont der fan være nogle iblant, fom intet 
o> 
0 
39 
1 
> 
ve 
Ou 
