412 
Maria« for 900 Rdlr., opkom o. 8. Juni, hjemg. 18. Juli; forte samme Skib atter 
op 1727, var i Juli i Diskobugten (hans Beretning trykt LV, 145 ff.). 
48 33. Kalale: Om Oprindelsen og Betydningen af dette Ога se Will. Thalbitzer 
i Medd. о. Grid. XXXIX, 689, 709. — 41. Kocke: se 104, 40. 
49 40. Mesteren: J. G. Bernhardt, зе S. 144. 
50 1. Mickekou: mikekaok = er lille. 
56 24. Et stort Huus: Ujaragssuax, se 65, 3; 66, 42; 67, 40; 77, 18; 79, 5. 
57 42. een Sted: betegnes som Capisinunana, kapisigdlit nunät: Atangmik. 
59 29. Kusack: mon kugssak, Vipstjert. 
60 16. Guneling—Sigiokou. Om Hypotesen, at disse Navne skulde stamme fra 
oldnordiske Egennavne Gunhild og Sigurd, se Medd. о. Ста. XX XIX, 708. 
Sigiokou synes mig rimeligst at kunne sættes 1 Forbindelse med sigguk (siggu- 
Кок): med fremstaaende Læbe; se S. 322. — 18. Kaluse: Kaluse, maaske 
af kalüvor = er uforsigtig med noget. — 31. Tongarsuck = tôrnârssuk, 
se 151 f., 335, 392 f., 397 (jf. H. C. Glahns Dagb. 1763—68, ved H. Ostermann, 
199, 196 i), 
63 26. Maanen: Om dette Sagn se Poul Egede, Efterr. о. Grønl. 53 f. 
64 41. een Fiord: Godthaabsfjorden. 
65 2. 3 store Fiorder: Godthaabsfjorden, Pisugfik og а — 4 Huus: 
Ujaragssuax. — 16. Schrellinger: Om Oprindelsen til dette Ord se W. Thal- 
bitzer, Medd. о. Grl. XX XIX, 709. 
66 15. de Folch: ved Karusuk (jfr. Erssa, Giesecke 269). — 20. en Sted: Sardlox 
(med Rodfisk) eller Umänak. 
«09. Tanget se 393, 10. Jvir. H. C: Glahns Dagb., 1921, 189. 
72 2. sakanach = зекшек. — aninganek = aningâk, Maane. Ordet findes ikke 
mere i Vestgronlandsk, nu anvendes kKaumat. — 2. senoa = sanavai: det 
lavede, skabte. — 9. rare: Egede bruger for hellig det danske rar, omdannet 
til rare, nu anvendes herfor iluartok. — 10. ipsaliock: af ivsak, forleden. 
Den udvidede Form kan sikkert oversættes ved fra gamle Dage — itsak. — 
11. pialorloa: pilerkärnerane, i Begyndelsen. — 13. angutit = angut atau- 
sek, Flertalsformen brugt for Enkelttal, og den forste atter anvendt for Hjen- 
domsformen angutip. — 15. ubbalu = uvfalo, og de er. — 21. sorloæ = 
sôrdlo. — 23. immapock nami — tokosock nami. Efter Oversættelsen 
er Ordene sat i omvendt Orden. Egede har ikke kunnet finde noget Ord for 
Skrobelighed, men benytter et svævende og almindeligt Udtryk: imaipok = 
er saadan noget, er saaledes. — 26. saaog = sok, hvorfor. — 28. norria = 
neriva, spiser. — mamad, se 138, 17 og Noten hertil. — 29. tamaile pissen- 
gila svarer daarligt til det danske; tamai er vel taima, lad veere, ror det ikke. — 
31. ke = xa: kom blot, vers’go. norria: her nerisiuk, spis det kun! — toko- 
sangilak = toxusangilase, I skal ikke do. Egede har endnu ikke faaet fat i 
Flertalsformen. — 32. opopok = ugperpox, troede. — tynialo = tunivalo, 
og gav ham. — 33. uvia — uvine tunivâ, gav sin Mand; et Bevis paa, at Egede 
paa den Tid endnu ikke var kommet efter Nuancerne i Sprogets grammati- 
kalske Bygning; uvine er den saakaldte e-Form, som svarer til 3. Persons reci- 
proke Ргопотеп. — norria: herefter Semikolon. — 35. аа = ubbalu. — 
ignaeme = ingnerme. Helvede gengives her ved den evige Ild. — 36. pet- 
leka — pitdlaxa, straffer ham. — 45. umasaringila = ümarsaringilai, 
opliver han dem da ikke? (inuit er Flertal); r foran en Konsonant udelades 
ofte i det oprindelige bløde Sprog. Udtrykket bruges om den, som bringer en 
druknet (særlig i Kajak) til Live; denne Gerning er et Vidnesbyrd om stor 
Kærlighed og Medynk og er vel derfor brugt som Gengivelse for at ynkes. — 
