414 
Geert Geelmuyden og Johanne Margrethe van der Wida), f. 29. Juni 1704 
i Bergen, blev 1723 (9. April) beskikket til Assistent hos Bogholder H. Jentoft; 
1724 (29. Maj)—1725 (10. Juni) Bogholder og Købmand i Nipisat, atter 1729 
(21. Maj) 1 samme Funktion beskikket af Søetatens Generalkommissariat) — 
1731 (26. Sept.), da han hjemgik; 1733 Kontrollør ved Skibene som gaa til 
Norge, 1736 Kobmand 1 Godthaab i Severins Tjeneste, entlediget 1743, derefter 
Købmand og Skibsreder i Grimstad, Monsterskriver i Christianssands Stift, 
konst. Byfoged i Arendal og Risør f 1768 i Grimstad, bgr. der 31. Dec. Udgav 
den første Perlustration (Bergens Stadsports Arkiv: Breve grønl. Comp. vedr. 
ПТ, 1731—34. Marinens Instruxbog У, 1722—36, 150. Rentekammerets Res. 
Prot. 1734, 16). 
84 3. Privilegierne for Bergenskomp. af 5. Febr. 1723, trykt LV, 90 ff. 
85 13. bedare: sagtnes, stilne (om Vejret). 
86 25. forermeldte Fiskedam: Angmagssivik. 
87 19. en af de Fiorder — Kapisilik. 
88 4. Top: Albert Topp (Fader: Klokker Niels Albertsen), f. 4. Marts 1697 i Ber- 
gen, 1717 Student, Huslærer i Voss, 1722 cand. theol., blev i Henhold til Bergens- 
kompagniets Ansogning 1723 (16. April) af Kongen beskikket til Missionær 
1 Gronland, med Forpligt at blive der 1 4 Aar, virkede efter Romningen af Nipi- 
sat 1725 paa Haabets-O som Egedes Medhjælper og bistod ham i Studier over 
Sproget og Oversættelserne, affattede en 29. Juni 1725 dateret Beretning om 
sit Arbejde for at lære »det aandelige gronlandske Sprog«. 
93 4. Erich Larson (Svoger til Jens Falch) gik op 1722 med Ebbe Midzel for i 
Sygdoms- og Dodstilfælde at kunne føre Skibet tilbage, 1723 Styrmand paa 
»Fridericus Qvintus« under В. Hansen, 1725 Styrmand paa »Egte Sophia «. 
Hans Journal i forsk. Afskrifter bl. а. Ny kgl. Saml. 4° 1293, 1294, 1294 р, Кай. 
275 fol. (Бе О. Solberg, Det bergenske handelskompani 1917, 43). — 11. paa 
en Øe: Narssak eller Angissorssuak. — 12. till Land: Buksefjorden, Mun- 
dingen af Ikåtok. — 13. et Wild-Mands Huus: muligvis ved Mundingen af 
Kangerdluarssorujuk (Syd for Skinderhvalen). — 17. smaae Øer: Nukarit 
Øerne. — 19. Sand Viig: Marrak. — 23. Høyden: formodentlig taget ved 
Middagstid. Egede er ud for Sermilik, men har altsaa endnu Tid til at sejle 
længere og har formodentlig naaet Aniggok. — 36. Kiatachsuak: кекет- 
tarssuatsiak, Fiskefjorden (med Nordbobygder og Torskefiskeri). 
94 3. Havnene og Skibspladserne sammen med den lette Indsejling passer med 
Fiskenæsfjorden og dens Omgivelser. Den talrige Befolkning svarer ogsaa godt 
til Forholdene lige fra Grædefjorden til Kangårssuk Syd. Egede var da vel naaet 
til Mundingen af Bjørnesundet eller der omkring. — 9. Sand Land: Isblinken. 
Efter Vejangivelsen naaede de 3 Mil Syd for denne, vel til Kvaneøen. — 21. 
Grønlænderen har de maattet hente i kagssit. Efter 2 Miles Sejlads sydefter 
er de naaet til Storøen eller Frederikshaab. Her findes mange gamle store Bo- 
pladser, særlig paa Øerne. — 39. Egede er den Dag naaet til Narssalik. At de 
overalt træffer Folk stemmer med den tætte. Bebyggelse. Isen, de mødte, er 
Kalvisen fra Narssaliks Isfjord. Der siges udtrykkelig, at Isen laa mellem Øerne 
og ind i Fjorden. 
95 9. Den 16. stager Egede sig gennem Isen og over Sermiliks Mundingen og slipper 
Bræisen, da de er kommet over Fjorden og ser Cap Comfort, Tindingen. Videre 
5 Mil bøjer han om S. Kangek ind i Tigssaluk Fjorden til Tigssaluk, hvor der 
findes gamle Bopladser og et smalt Sund, som man passerer paa Vej ind ad 
Fjorden, til hvis Bund han har søgt, da han ledte efter det formodede Strat. 
Her findes store gamle Husruiner. — 33. Vejen gik indenom Tôrnârssuk gennem 
