415 
Issalobet med Øer, Klipper paa højre. Haand, det faste Land paa venstre; der- 
efter indenom Umånak og Stor Øen til Indre Kitsigsut, »hvor Folkenes Ud- 
tale saavelsom Sprog forandrer sig«. At E. er gaaet i alt Fald tilnærmelsesvis 
den angivne Vej, fremgaar dels af Bemærkningen om, at der længere inde under 
Landet oppe i Bugten mellem Øerne var bedre at fare 9: Vejen indenom kipi- 
ssarko, dels af Angivelsen, at de sejlede skarpe Stykker (Kitsigsut-Holmene) 
forbi med Vind og Sø modsat og hul Sø, karakteristisk for Farvandet særlig 
udenom Sånerut og gennem Sundet mellem Kobberminebugten og Torssu- 
Кабак, og at de mødte Is paa Grunden ud for Torssukåtaks Munding. — 37. 
De 3 Vildmandstelte har rimeligvis staaet ved Havnen paa Torssukåtak-Mun- 
dingens Nordside. 
96 1. E. fulgte Sundet, der 4 Mil længere frem, d. v. s. Syd for Kaligatuak aabner 
sig mod det aabne Hav. Hvis Angivelsen er rigtig, er E. gaaet Sønden om denne 
Ø, og naar formodentlig Maageløbet, med mindre de angivne 5 Mil skal lægges 
til den angivne Afstand fra Torssukätaxs Munding til hvor Sundet skærer 
sig ud til Havet, og han naaede Bredefjord. Regner man med de løseligt an- 
givne 13 Mil, er E. den 19. Aften naaet til Hollænder Øen. Hermed stemmer, 
at han d. 20. kunde naa ned til og bøje »Øst ind ad, en Fjord«, som kaldtes Agge- 
_ lusuach = Agdluitsok, med Skov (Krat) og Nordboruiner. — 18. Den kon- 
trære Vind hindrede ham i at naa længere end 3 Mil til en Sandvig; uden for 
Fjorden, lyder mærkeligt, men maa vel forstaas saaledes, at de 3 Mil regnes 
ikke fra sidste Lejrplads (Hollænderøen), men fra Mundingen af Agdluitsox. 
3 Mil ind ad Fjorden er den smukke Sandvig, der danner en god Skibshavn 
(L. 23) og har ret betydelige Nordboruiner, Nipisat lige over for Angmagssivik 
og nær det Sted, hvor Fjorden deler sig i to Arme, Sioralik og Amitsuarssuk 
(Medd. о. Grld. XVI, 416). — 26. Naar Е. her siger, at han 21. foer længst ind 
i Fjorden 2 Mil, passer dette med Fjordarmens Længde; og det viser, at Ud- 
trykket udenfor gaar paa den inderste, selvstændige Fjordarm, Amitsuarssuk. 
Beskrivelsen af Skov og Huse passer nøjagtig; det samme gælder, at der læn- 
gere inde findes større Skov, og at man kan fare derhen med Baad over det 
store Vand, d. v. s. Siorak, hvad man gjorde i gamle Dage under Rensjagter. — 
43. Ockel = Oksl, Udvækst. 
97 3. E. stævnede ud fra Agdluitsox Fjorden og naaede antagelig Igdlorpait (Aku- 
Пагизек). — 11. Fra Fjordmundingen, rimeligvis fra Sydsiden af Tugtutuarssuk 
inden om Sermersök (Sarmisiach) til о. 1 МИ nord for Nanortalik (Grønland 
II, 551). 
98 1. Atactét, i Styrmand E. Larsens Journal Aletech. Atatek er muligvis Atå 
eller Atanek, Havn under Anikitsok ved Ikek. — 7. En anden Beretning om 
Søerlændingenes Vildskab findes hos P. O. Walløe i Samleren 1787, 188 f. — 
29. den smukke flade Ø er vel Kanajormiut; hvis E. er gaaet udenskærs, er 
det kekertarssuatsiak. — 39. Højden er angivet for sydlig, taget ved Solen. — 
42. Е. er maaske naaet til Umanarssuax. 
99 8. Е. er fulgt den indenskærs Rute til kaxortox (Kakoetut). Om den herværende, 
berømte Kirkeruin, der af Europæere tidligst er set og beskrevet af E., se 
M.o.G. XLVII, 285 ff. og den der citerede Litteratur. — 43. Iggalick = 
Igaliko. 
100 6. en Sted: Egnen om Julianehaab. — 8. Tunnuliabich — Tunugdliarfik. — 
12. de røde Sten er Sandstenen ved Slibestensfjeldet о. fl. Steder. — 14. Laks 
og Torsk findes ved Матззак og i Fjorden (kinguane). — 21. Det store Isbjerg 
er Isblinken, som man ser i stor Udstrækning indenfor Sermitsialik til begge 
Sider. В. sætter den rigtig i Forbindelse med Isbræen ved Ujaragssuax. — 28. 
