418 
133 
se 72, 9. — 29. sarnianguach: maaske sagpox, vender sig til. — 31. aliu- 
satut = aliasugtut, de bedrgvede. — tappakoei = taparkuvai, byder 
dem at danse, glæde sig. — 33. aitseit som Oversættelse af: 1 Begyndelsen, 
er uforstaaelig, nu siger man pilerkarneränit. — 37. tauéo: mon tauko? 
2. tokon = tokunek. — 9. piaringisut: bruges ikke i nuværende Vestgron- 
landsk i Betydningen uden Sygdom. — 10. tokosoc kangisut = toxusso- 
Kangitsut. — 14. aseroctorsungapout: 3. for 1. Person, som skulde bruges 
efter tamauta (1. Pers.): aserortorssuangorpugut. — 20. uagut angejokait — 
uvagut angajorkavut. — 21. opingajatoch: skal være to Ord: отр ajortor, 
det onde Træ. — norringmanic = neringmänik.Egede har nu faaet fat i 
Dualisformen, jvfr. norrinatic = Kerinatik og tokokernnoatic = tokokinavutik. 
— 26. opingmamad = orpiup mamata, Træets Frugt. — 29. ockoto = 
ockolo (ukulo). — 33. innuith tomarmic = inuit tamaisa. — 34. angechpä 
— angerpà. — 36. umasarepeé = umarsarérpai. — taukonut for tauku- 
nunga. — 37. ockonut for ukunünga. — 38. innuekune = inungorune. — 
49. sarnianguach: se 132, 39. 
134 3. iunungupoch, skulde være inungorpa, idet Egede ikke har agtet paa Spørge- 
formen. — 12. innungumét = inungormat, skulde være inungorame (e Form). 
— 23. pekongimatigut — perkungingmatigut. — 24. inerctigsaugmeta: 
maa være inertigssaungingmata. — 26. Gudib: for første Gang Ejendoms- 
formen, se dog 43 0. a. St. — 30. tokongip ettög = tokungigpåtaok. 
135 11. miseraingimetta: vel misigingingmåssuk, mærkede ham ikke, følte ham 
136 
137 
a 
138 
139 
ikke. — 14. neglisoalloocposiugég = nagdligisagaluarparsisigtaok. — 18. 
syndippecmit: dannet af det danske Synd med Tilfojelse af -pak = Mengde 
og sluttelig tilføjet mit (af). — asseroctorsungomettä = aserortorssuan - 
gormata. — 24. mave = maunga. — tekissiomachpa = tikiükumarpä (?). 
— Egede har her faaet rede paa Sporgeformens Endelse. — 29. tomarmic 
for tamaisa. — tokosimarut for toxusimassut. — 31. umarnic for umarunik. 
— 35. kililiamapét = kilaliarumärpat. — 39. pingune = pingunik, nu 
pigunik. Subjektet er inuit, tappeisaput, se 132, 41. Stavelsen ng vidner om, 
at Talesproget paa Egedes Tid lignede den Dialekt, som nu tales i Nord- 
grønland, Frederiksdal og paa Østkysten. — 41. Engelit-sackanac: til 
begge Ordene skal tilfojes Endelsen tut (som, ligesom). 
5. kiissaput = xkiasaput, de skal græde. — 11. innepta patigut = inatar- 
pâtigut. — 18. ningekénnoach = ningagkinavox. — pekennoatit = pe- 
Kinavatit. — 24. iglissootit: er uforstaaeligt, maaske ivdliüsautit, skal du 
vere dig selv, skal du leve. — 26. tokutsaugnago = toxutdlariaunago. — 
35. erliganic = erdligissänik; det, han sætter Pris paa. 
5. killac nunalo зепагзое = Kilangmik nunamigdlo sanassox. — 7. kin- 
gagnakau — Kingarnakaok. ret, som beholdes, som ogsaa ©, vidner om det 
blode Sprog, som oprindelig taltes. — 42. oppecpiuc = ugperaiuk eller ug- 
perfigaiuk. 
13. pinneroc tomic = pinersumik (i ét Ord). — 17. mamanic: Egede be- 
nyttede tidligere det danske Ord Mad, nu det gronl. mama (nu kun brugt 1 
Bornesproget). — 28. pissaput for pisassut. — 82. tullimasorloo (i ét Ord) 
som et Ribben 9: hjerteligt. — 33. umatitigut for ümartitigut. — 37. kyan: 
Kujanak. 
1. tokongmagit — toxungmatit: fordi de dræbte dig. — 16. sarniunga = 
sängniänga: vend dig til mig, bevar mig. — 17. amarlakaut = amerdlaxaut. 
— 18. sarniolinga = sangniardlinga. — 26. amasorsuach = angmassor- 
ssuak(?), aaben. — 31. ockagé = axago. — 37. ipsipsokoei, maaske Skrive- 
