MANAQ Distrikt omfatter 1 Hovedsagen Nordostbugten og dennes 
Forgreninger saavelsom det hertil svarende Opland, det vil nærmere 
betegnet sige Farvandene med tilliggende Kyststrækninger og Øer imellem 
Nûgssuaq Halvøen i Syd og Svartenhuk Halvøen i Nord. Af Nügssuaq 
Halvøen afskærer Distriktets Sydgrænse alt, hvad der ligger nord for 
en Linie, dragen imod Øst sønden om Hareøen over mod Nûk qiterdleq, 
derfra 20 km ind paa Halvøen i retvisende Nord og endelig løbende 
imod Sydøst gennem Midten af Nugssuaq Halvøens store Søer til den 
vestlige Side af Torssukåtaks nordre Bræarm. Af Svartenhuk Halvøen 
regnes til Umånaq Distrikt Landet sønden for en Linie, dragen fra Syd- 
enden af Narssaq til at begynde med følgende Halvøens Midtakse, 
senere bøjende mere mod Øst over imod Maagefjældet ved Uvkusigssat 
Fjorden og derfra retvisende Øst paa til Indlandsisen, afskærende 
Uvkusigssat Fjordens sydlige Halvdel. 
Umånaq Distrikt kommer saaledes til at ligge mellem 7075’ og 
12°3’ nordlig Bredde, samt mellem 50°20’ og 55°40’ vestlig Længde. 
Fra Distriktets yderste vestlige Egne er Afstanden i Luftlinie indtil 
160 km til Bunden af Fjordenes østligste Forgreninger. Karakteristisk 
for Nordostbugtens talrige og dybe Indskæringer er det Forhold, at ikke 
mindre end 10 af Fjordene naar helt ind til, Randen af Indlandsisen, 
som dækker hele Grønlands Indre. Det forholdsvis smalle ydre Land- 
bælte (tilsammen et Areal paa knap 12000 km?) bliver ved disse snart 
større, snart mindre Fjorde og Sunde formet som et betydeligt Antal 
Halvøer og Øer, der alle bærer det arktiske Fjældlands Præg. 
Imod Øst bestaar Landet overalt af Urfjældets Bjærgarter, især 
Gnejs og krystallinske Skifere. Lodret hæver Fjældene sig op af Havet 
som stejle Klippevægge, ofte dannende sammenhængende Mure med 
Bratninger paa indtil tusinde Meters Højde. Hist og her gennemskæres 
Klipperne af Dalstrøg oftest med stærkt snoede Elvlejer; andre Steder 
er dog Dalene større, og store Søer fylder da som Regel deres Bund. . 
I Distriktets vestlige Del, vest for en Linie omtrent svarende til 53? 
vestlig Længde, er Urfjældet dækket af Kridt- og Tertiærperiodens 
