150 А. BERTELSEN. 
Ynglepladserne findes, som vedfojede Kortskitse vil vise, fortrins- 
vis 1 Distriktets ostlige Del, overensstemmende med det storre Antal 
Øer, som findes der; ejendommeligt er det at træffe Ynglepladserne ved 
11 — 12 — 109 — 150 og 168 paa selve Fastlandet, baade ved 11 og. 
ved 150 paa den stejle Fjældsides: nederste Afsatser. 
Ved Christianshaab traf Kolonibestyrer O. MATHIESEN i 1899 Eder- 
fugle ynglende paa Øerne Jakobsholmen og Savik, det ene Sted ca. 50 
Meter tilvejrs og omtrent 1 km fra Stranden. 
Det ег sjældnere, at Ederfuglen yngler alene, hyppigere træffes 
den sammen med andre Fugle, som oftest sammen med Terner eller 
med smaa Tejstekolonier i Nærheden af Redepladserne. 
Ogsaa i Umänaq Distrikt finder den i Grønland iøvrigt almindelige, 
ganske vilkaarlige og regelløse Redeplyndring Sted (der indsamles aar- 
lig en 6—700 Æg), og Kuld af yderst forskellig Udvikling kan derfor 
iagttages paa et og samme Tidspunkt. Endnu saa sent som 2/, 1913 har 
jeg da ogsaa truffet rugende Ederfugl. Som en meget væsentlig Grund 
til sen Æglægning og Rugning hos Ederfugl gor Bay dog med Rette op- 
mærksom paa, at Fugle, som yngler paa Skær eller Smaager, hvor Æg- 
gene ikke er i Sikkerhed for Ræven, før den omliggende Is smelter, i det 
hele maa blive sent færdige med deres Ynglen. 
Ved Ritenbenk angiver Grønlænderne med Bestemthed, at »Eder- 
fuglens Fjordtræk« for Hunnernes Vedkommende foregaar ret ligelig 
hele Døgnet igennem, medens Hannerne (i alt Fald de udfarvede Indivi- 
der, Forf.) først trækker ind i Fjordene i begyndende Skumring og da 
følger meget tæt langs Strandkanten. 
Afslaaede Fugle (»Isat«) har jeg skudt de sidste Dage af August og 
de første Dage af Oktober henholdsvis 1919 og 1913 og 14. »Isat« er dog 
ikke, som В. MÜLLER anfører, en Specialbenævnelse for afslaaede Eder- 
fugle, men betegner en hvilken som helst afslaaet Fugl (»Isåg«: som har 
mistet sine Yderdele, 4. v. s. Svingfjer). 
| Den af В. MürLer meddelte lagttagelse af pludselig Død af Eder- 
fugle under Dykning (Overanstrængelse ? Kveelning?) bekræftes fra for- 
skellig Side. | 
Résumé: Ederfuglen maa betegnes som en i Umånaq Distrikt 
aarlig og almindelig ynglende Trækfugl. 
8. Pragtederfugl. Qingalik: den med Næsen. Somateria spectabilis (L). 
GIESECKE anfører under ”/, 1811 at have set store Mængder Pragt- 
ederfugle i aabne Render i Isen mellem Umånaq og Satut og nævner 
1/, s. А., at den forekommer forholdsvis hyppig ved Nügssuaq!. TRE- 
1 Naar WINGE har henført den første af disse Oplysninger til s. mollissima, be- 
ror dette paa, at Teksten hos Giesecke i I Udg. (1878) kun har: Eidervôgel; 
først i II fuldstændige Udg. (1910) er tilføjet: (anas spectabilis); den følgende 
Oplysning maa derimod vere undgaaet Winces Opmærksomhed. 
