Biskop, Dr. theol. Otto Fabricius. 229 
Auktionen over 1000 Rdl., men samtidig myldrede Kreditorerne frem, 
54 1 Tallet og med Fordringer af alle mulige Arter og Størrelser. Da 
Skiftet endelig efter talløse Forhandlinger og Ophobning af Dynger af 
Papirer og Erklæringer blev sluttet d. 11. November 1760, viste det 
sig, at dets Aktiver vel udgjorde 2068 Rdl. 4 Mk. 91/, Sk., men dets 
Passiver 2461 Rdl. 1 Mk. 91%/,,, Sk. Resultatet var altsaa et Fallitbo, 
og Enken og Børnene maatte fragaa Arv og Gæld. Det mest uheldige 
var dog det, at det under Skiftebehandlingen viste sig, at Provsten 
havde haft Uorden i sine Regnskaber. Hovedfordringerne blandt Kre- 
ditorerne var nemlig paa Beløb, som Provst Fabricius ikke havde ud- 
betalt som gejstlig Skifteforvalter. Fra Provst Brechlings Dødsbo 
skyldte han Amtstuen 967 Rdl. 67/, Sk. for Sjette- og Tiendepenge, og 
endvidere havde han ikke udbetalt en Arvepart раа 102 Rdl. 
Man kan kun have Medlidenhed med den stakkels Enke, hvis Kaar 
med eet var blevet saa forandrede: fra den trygge Tilværelse som anset 
Provstinde 1 Rudkjobing skulde hun nu som fattig Præsteenke med 
en ringe Pension kæmpe for Livet for sig og sine uforsørgede Børn. 
Af Dødsboet fik hun kun Lov til at udtage en Seng og en indlagt Drag- 
kiste раа Fod med fire Skuffer, som hun havde bragt med sig som sin 
Brudekiste. Der kom nu trange Tider, og naar det dog lykkedes hende 
at holde sine to Sønner, Otto og Jakob, frem til Studeringer, skyldtes 
det især en virksom Hjælp fra hendes Broder og Lavværge LAURITS 
CHRISTOPHER URSIN, som var Præst i det store Lindelse Kald, og fra 
Degnen Christian Rasmussen, som af Godhed for den døde Fader gav 
Sønnerne gratis Undervisning!. For sit eget Vedkommende havde hun 
dog vanskelige Forhold at kæmpe med. Dertil kom, at hun først havde 
et mindre Mellemværende med Faderens Eftermand, den rige ADAM 
FREDERIK GRIB?, der gjorde forskellige Erstatningskrav gældende under 
Skifteforretningen. Forholdet blev dog senere langt bedre, og Otto 
Fabricius omtaler ham senere som я Embedet ikke mindre opbyggelig 
end Faderen«.? Værre blev Forholdet til Gribs Eftermand, GREGERS 
Hansen Hjort", som gjorde Vanskeligheder med at udrede Enkepen- 
sionen. Tilsidst maatte Enken og hendes Værge klage til Provsten, 
Søren Bagge i Snøde, som lod en Provsteret nedsætte i Simmerbølle 
Præstegaard 4. 3. August 1767. Fabricius’s Enke beklagede sig i høje 
i, Vitaprot. i sjedll В. А. В. 601. №. ©. Urim bley 12/5 1952 kaldet til Борг. 1 
Lindelse (kgl. Konfirmation herpaa 7/, s. А. Fynske Reg.) og døde i dette Embede 
5/10 1794, 77 Aar gl. (Lindelse Kirkebog). 
2 Kaldet °/, 1756 til Rudkjob. (Fynske Reg.). Død ”/, 1761 (Rudkjob. Kirkebog). 
Jvir. om ham P. Rasmussen: Rudkjobing. 112. 188—9. 212. og Lütken: Langeland 331. 
3 Jubelprædiken 23. 
4 Sep. 1 Rudkjøbing 5/, 1762 (Fynske Reg.). 
5 Gejstlig Justitsprotokol for Langelands Nørre Herred. Assessorer var Præ- 
sterne Rasmus Bildhugger i Bødstrup og Hans Peder Hansen i Tranekjær. 
