Biskop, Dr. theol. Otto Fabricius. 231 
cius blev Ove Høegh Guldberg eksamineret og dernæst de øvrige Ny- 
borgensere. Faa Dage derpåa — d. 26. Juli — blev Otto og hans eet 
Aar ældre Broder Jakob immatrikulerede ved Kjøbenhavns Universitet, 
og som fem andre Nyborgensere valgte de Professor medicinae CHRI- 
STIAN LODBERG Frits til Privatpræceptor!. Privatpræceptorinsti- 
tutionen, som i tidligere Tid havde betydet saa meget, var dog 1 dette 
Tidsrum gaaet over til en blot og bar Formalitet, og Prof. Friis, som 
skildres som ubetydelig som Videnskabsmand og forsømmelig som Uni- 
versitetslærer, har næppe haft nogensomhelst Betydning for dem”. 
Det gav sig af sig selv, at Otto Fabricius skulde studere Teo- 
logi; det var det sædvanlige Studium, dertil var han bestemt fra ganske 
ung, og baade paa fædrene og mødrene Side var der Tradition for 
denne Vej. 
Først maatte han dog forberede sig til den filosofiske Eks- 
amen, som toges et Aarstid efter examen artium. Den var indført 
1675 for at sikre sig, at de akademiske studerende havde erhvervet 
sig en fyldigere Dannelse, end Skolen kunde give’. De eksamineredes 
1 væsentlig de samme Fag som ved examen artium, men med udvidede 
Fordringer. Fabricius studerede flittigt 1 dette Aar, kunde derfor op- 
give et fyldigt Udvalg af latinske Forfattere, 1 Hebraisk hele Penta- 
teuchen, og i Græsk det nye Testamente og Plutarchs De puerorum 
institutione, men særlig havde han dog kastet sig over de matematiske 
Fag, hvorfor han ogsaa opnaaede Udmerkelse (optime) 1 Aritmetik, 
Geometri og Astronomi (foruden i Logik og Metafysik), da han d. 10. 
Maj 1763 indstillede sig til denne Eksamen?”. 
Denne udmærkede Fremgang i Matematikken skaffede ham stor 
Yndest hos den matematiske Professor CHRISTEN HEE, en dygtig Fag- 
mand, men lidet frugtbar som Forfatter”, Hee vilde endog have Fabri- 
cius ansat som Assistent ved Landmaalingen, hvad han dog afslog 
for at kunne gaa videre ad den teologiske Bane, og — som det hedder 
— han fortrød det aldrig senere, »da han siden har maattet erfare, at 
de, som i hans Sted bleve valgte, maatte leve og døe som Landmaalere 
1 saare maadelige Omstændigheder. 
I ydre Henseende var det trange Aar for ham som for saa mange 
1 Kjøbenhavns Universitets Matrikel ved S. Birket Smith III, 227. Vitaprot. 
i Sjæll. B. A. 
2 Chr. L. Friis 1699—1773 jvfr. Biogr. Lex. V, 416—17. Om Præceptorinstitu- 
tionen Matzen: anf. Skr. Ш, 136 ff. 
3 Matzen II, 164 f. 
4 Protocollum examinis philosophici 1763 i U. A. 
5 Om Chr. Hee, Prof. math. 1759—81, se Biogr. Lex. VII, 198. N. Nielsen: 
Matematikken i Danmark 1528—1800. 91. 
Е. 601—2. 
