Biskop, Dr. theol. Otto Fabricius. 233 
ganske ubetydelig!, hvorimod den overmaade ortodokse PEDER Нотм 
(+ 1777) havde stor Magt i Fakultetet”. Betegnende for hans Maade 
at faa Studenter til at følge sine Forelæsninger er det Ord, der lagdes 
ham i Munden: »Man skulde høre mans Collegier, saa kunde man nok 
selv hjælpe dem til Stipendier, men af Universitetets indre Styrelse 
har han uomtvistelige Fortjenester. Langt betydeligere som Teologer 
var dog PEDER ROSENSTAND GOISKE (1 1769), der særlig i sin berømte 
Bog »Billige Frie-Tanker over ubillig Frie-Tænkerie« 1—2 Kjb. 1753 f. 
gjorde sig til Talsmand for den ældre engelske Supranaturalisme, som 
bygger sin Apologi for Kristendommen op paa Tanken om Aabenbaringens 
Overensstemmelse med Fornuften — og hans Kollega, den tyske Hof- 
præst CRAMER (| 1788), der var Repræsentant for den nye Ernesti'ske 
Eksegese og navnlig indlagde sig Fortjeneste ved at indføre kirkehisto- 
riske Forelæsninger ved Universitetet?. 
Hvor meget Otto Fabricius i det enkelte skylder disse Mænds Ind- 
flydelse, lader sig ikke afgøre, men han afveg aldrig fra en gennem- 
gaaende ortodoks Kristendomsopfattelse, hvad der vel næppe er uden 
Forbindelse med den Paavirkning, han modtog af disse Lærere. For- 
uden de teologiske Studier dyrkede han især de orientalske Sprog, hvor- 
over han hørte Forelæsninger af Professor J. С. Kar‘. 
Imidlertid fik hans Lyst til at gaa 1 Kirkens Tjeneste et stærkt 
Stød fremad ved en ydre Begivenhed, idet hans ældre Halvbroder 
CHRISTEN FABRICIUS 1764 vendte tilbage som Missionær fra Grønland”. 
Ottos Kald til at blive Missionær, som allerede var vaagnet 1 Drenge- 
‚ alderen, flammede nu op, og paa Forslag af Poul Egede gav Missions- 
kollegiet ham 1765 Plads paa Seminarium Groenlandicum, for at han 
kunde modtage Undervisning 1 Grønlandsk af Egede, Derved blev paa 
den ene Side hans Embedseksamen noget udskudt, men paa den anden 
Side bedredes hans ydre Kaar betydeligt. Christian VI havde ved et 
Reskript af 8. Marts 17373 tildelt de grønlandske Seminarister 4 Pladser 
paa Regens og Kommunitet, og Fabricius opnaaede nu saaledes at 
faa Bolig paa Regensen samt at nyde den ugentlige Understøttelse paa 
1 Jvfr. Biogr. Lex. I, 480—81. 
2 Biogr. Lex. VII, 584—6. Til Holms Karakteristik jvfr. især Jens Møller i Nyt 
theol. Bibl. III, 37f.. Kirkehist. Sami 4. В. I, 3241. 
3 Jens Møller: N. E. Balle 13. 
4 L. Koch: Oplysningstiden i den danske Kirke. 14—15. 22—3. Biogr. Lex. 
Wil, 122% 
> Biogr. Lex. IV, 100 ff. Jens Møller: Nyt theol. Bibl. III, 31. L.N. Helveg: 
Den dauske Kirkes Historie efter Reform. Ш, 165. 
6 Vitaprot. 1 Sjæll. В.А. 
“№. OZ. 
8 F. 602. Vitaprot. i Sjæll. B.A. 
9 L. Fogtman: Kongelige Rescripter IV, I, 441—2. 
