244 Вловх Ковмевур. 
Stil er personligt Liv, den er i Regelen tør og graa, men i dette Brev 
er der noget af en Fanfare over Ordene. Han skriver, at der fra sikker 
Kilde meldes Ват fra Kjøbenhavn med seneste Post, at han har faaet 
Rise Kald, og skønt han endnu ikke har faaet officiel Bekræftelse der- 
paa, maa han dog straks skrive til sin nye Biskop. Han fortæller 
derpaa om sin Fader, om sin Barndom i Rudkjøbing og sin hidtidige 
Løbebane, men snart bryder Jublen frem over at have faaet Rise Kald, 
som han holder for meget større end Норго. Han er i højeste Grad 
forundret over, at det er lykkedes, da han havde hørt, at han havde 
store »Competenter&«, især dog Mag. Gudme, som alle troede skulde 
have det, hvorfor han ogsaa i lang Tid havde slaaet det af Hovedet. 
Endelig spørger han om flere praktiske Ting og udbeder sig Tilladelse 
til at blive nogen Tid endnu i Hobro, da hans Kone er højt frugt- 
sommelig, og han ikke har nogen paa »dette fremmede Sted«, som han 
kan have Tillid til. Biskoppen svarede meget venligt, men ønskede 
dog, at Fabricius kom saa snart som muligt, da der kun var faa Præster 
paa Ærø, og hver havde nok at gøre i sit Kald". Fabricius kom da der- 
over og blev indsat af sin »Competent«, Provst Gudme fra Ærøskjøbing.? 
Rise Kald var stort, det anslaas til 400 Rdl.?, altsaa dobbelt saa 
stort som Hobro, og tilmed var der den Fordel, at Enken kun havde 
Ret til det halve Naadens Aar Rise ligger i en smuk, frugtbar Een, 
og den meget rummelige og skønne St. Nikolauskirke, der knejser paa 
en høj Bakke, hørte til de rigeste Kirker®. Præstegaarden var ikke 
særlig gammel, da den forrige var brændt 1729, Haven var stor og 
smuk. Ganske sikkert har den allerede paa Fabricius's Tid — ligesom 
ogsaa senere — udmærket sig ved mange ejendommelige Planter, som 
egentlig hørte Skovnaturen til®. Rise Sogn havde tidligere været større, 
men 1766 var Marstal Sogn blevet helt udskilt”. 
1 Skrivelse af 1°/,, 1781 (Kopiprot. i Fyns B. A.). 
2 Rise Kirkebog, paa hvis forreste Blad der findes en kort Udsigt over Otto 
Fabricius's Levned. 
3 Indlæg til Fynske Reg. 1781. Nr. 169 А. Denne Opgivelse maa endda være 
for lille, thi 2 Aar senere vilde Fabricius ikke ombytte Rise Kald med et kjøben- 
havnsk til 500 Rdl. (jvfr. Ъ. 247). 
+ Bispens Skrivelse — jvfr. Note 1. 
5 Et Tegn paa dens Rigdom er det vel, at den tidligere Præsts Enke, Adriana 
Fabricius, fik Tilladelse til at nyde 70 Rdl. i Pension af Rise Kirkes Midler. (Fynske 
Reg. %/,, 1781). Hendes Mand synes at have siddet i slette Kaar. (D. K.’s Brev- 
Inge 297, 1702 5), O y; 1765). 
6 J. В. Hübertz: Beskrivelse over Ærø 1834 (optrykt i Facsimile 1919) 197 f. 
201. 85. Billederne af Rise Præstegaardshave findes 1 Gads danske Magasin Jan. 
1028, A 90. SO, Gil 
7 1736 blev der givet Tilladelse til at indsamle til en Kirke i Marstal, og 1766 
blev Rise Sogn delt. (Fynske Tegn. ?/,, 1736 og 24/,, 1766). 
