Biskop, Dr. theol. Otto Fabricius. 273 
fra de konservative Teologer N. Е. Balle og H. К. Janson, men ogsaa 
fra den liberale С. Bastholm!. Sagen fik det bedst tænkelige Forløb: 
da Holmens Provst Hans Henrik Tybring to Dage senere blev ud- 
nævnt til Biskop over Kristianssands Stift”, rykkede Sognepræsten 
ved Frelsers Kirke paa Kristianshavn Christian Frederik Høyer ind 
i dennes Embede, medens Otto Fabricius samme Dag blev Høyers 
Efterfølger. 
VII. Kristianshavn 1789—1822. 
Kristianshavn er den Bydel i Kjøbenhavn, som mest uforstyrret 
har beholdt sit oprindelige Præg til vore Dage. Den, der færdes i de 
ældre Dele af Kristianshavn, vil paa sin Vandring gennem den gamle 
By med de snorlige Gader, med Voldene og Kanalerne, og endelig med 
de mange maleriske Patricierhuse, ved hvert andet Skridt blive mindet 
om den danske Handels Storhedstid, og han vil uden større Vanske- 
lighed være i Stand til at forestille sig Byens Udseende paa den Tid, 
da Otto Fabricius virkede her. Der er endnu saa meget af det 18. Aar- 
hundredes Stemning tilbage, at man undertiden kan fristes til at synes, 
at Livet har staaet stille her 1 den mellemliggende Tid. Kristianshavn, 
der for en saa væsentlig Del skylder Christian IV sin Tilblivelse og 
første Vækst, var den Gang som nu præget dels af en Række offent- 
lige Anlæg — Orlogsværftet, Tugthuset (opr. Børnehuset), Veterinær- 
skolen, Søkvæsthuset, de store Skoler, siden ogsaa Bombebøssen —, 
dels af sin nære Tilknytning til den danske Handel, saadan som den 
var 1 sin Blomstringsperiode i det 18. Aarhundredes Midte og sidste 
Halvdel, da en stor Samling af vore store Handelshuse havde deres 
Sæde herude. Paa Kristianshavn havde saaledes først af alle det asia- 
tiske Kompagni til Huse i sit pragtfulde Palæ i Strandgade, men ved 
Siden af dette var der en lang Række store Handelsherrer, som havde 
fundet deres Virkefelt her. Navne som Jacob Holm, Holmblad, Behagen, 
Andreas Bjørn, P. Heering, Buntzen og Niels Brock foruden mange 
andre er talende Vidnesbyrd herom. 
I Begyndelsen af det 19. Aarhundrede indtraadte der derimod 
alvorlige Omskiftelser: de langvarige Krige og Landets almindelige 
Kraftesløshed fik det livlige Handelsrøre til at stilne af, de forandrede 
Pengeforhold svækkede den almindelige Velstand, og for Kristianshavns 
Vedkommende begyndte den Tilbagegang, som den endnu paa mange 
Punkter er mærket af. 
I kirkelig Henseende udgjorde Kristianshavn eet Sogn, Vor Frel- 
sers Sogn, idet den lille Frederiks Kirke for Enden af Strandgade, 
1 Jvir. В. 291—2. 
” 6/5 1789 (Norske Reg.). 
Sjell. Reg. 1789 10/7, 
LXI. 18 
