274 Bsorn KORNERUP. 
der var opfort under Frederik V, kun samlede den tyske Menighed. 
Forst 1899 blev Frederiks — eller som det nu hedder — Kristians Sogn 
udskilt. Folkemængden udgjorde 1790 8265 Indbyggere, men kun 
с. 4000 kunde henregnes til den danske Menighed. Resten af Befolk- 
ningen, der var 1 høj Grad blandet, hørte ind under Tugthuset eller 
Militæretaten eller var Jøder, Katolikker eller Reformerte!. Dette 
blandede Preg kunde da ogsaa undertiden affode meerkelige Tilfeelde 
i den kirkelige Praksis”, Menigheden paa den anden Side Knippelsbro 
havde oprindelig søgt til Kirke 1 Holmens Kirke, men i Christian IV's 
senere Regeringstid var der blevet opført en midlertidig Trækirke paa 
Kristianshavn. Denne blev siden afløst af den nuværende Vor Frel- 
sers Kirke, hvortil Grundstenen blev nedlagt 1682, men som først 
kunde indvies 1696. Vor Frelsers Kirke, som er opført efter Tegning 
af Lambert van Haven, er bygget i Barokstil og er vor eneste betyde- 
lige Kirkebygning i denne Stilart. Det Indre præges af de mægtige 
Rumforhold og gør ved sine svungne Linier og frodige Udsmykning 
et højst ejendommeligt Indtryk, som end mere fremhæves af det pragt- 
fulde Kirkeudstyr, til Dels Minder om det velhavende kristianshavnske 
Borgerskabs Gavmildhed. Orglet, rigt smykket med Løvværk og Figurer, 
baaret af to mægtige Elefanter, det for Barokken saa typiske Alter 
og Dobefontens hvide Marmorkumme under den forgyldte Daabs- 
himmel er det maaske mere end noget andet, som først og mest bemæg- 
tiger sig Beskuerens Opmærksomhed og giver ham et Indtryk af den 
rige Fylde, som behersker dette Rum. Kirkens Ydre prydes især af 
det sindrigt snoede Taarnspir, som blev opført efter Tegning af den 
berømte Bygmester Laurids Thurah med Taarnet paa Sapienzakirken 
1 Rom som Forbillede”. — Ved denne Kirke og blandt denne Befolk- 
ning kom Otto Fabricius til at virke i over en Menneskealder. I ydre 
Henseende var hans Forflyttelse en betydelig Fremgang. Embedets 
Størrelse opgives ikke 1789, selv regner han det ganske vist for Hoved- 
stadens mindste Sognekald, medens Biskop Balle sætter det paa Linie 
med Trinitatis Sognekald?, men en Opgørelse fra 1813 synes at vise, 
at han har haft forholdsvis gode Embedsindtægter. Han angiver dem 
1 P. Paludan: Samlinger til en Beskrivelse over Christianshavn og Frelserens 
Kirke sammesteds. Kjb. 1791. 40 f. — Kirkelig Statistik i Bloch Suhr: Vor Frelsers 
Kirkes og dens Geistligheds Historie. 1853. 19—20. 
2 Jvfr. en Skrivelse fra Fabricius af !/, 1816 om Daab af et Barn af katolske 
Forældre. (Sjæll.. B. А. Indk. Sir Kjb.). 
3 Om Kristianshavn i ældre Tid jvfr. de anførte Skrifter af Paludan og Bloch 
Suhr. Ny kgl. Saml. 4°. 669 (Jonge). Vilh. Lorenzen: Christianshavns borgerlige 
Bygningskunst. Kjb. 1914. O. Nielsen og P. Købke: Vor Frelsers Kirke i Kjøben- 
havn 1896. Til Belysning af Livet paa Krhvn. efter 1800 Carl Bernhard: Af en 
gammel Herres Erindringer (Samlede Noveller og Fortællinger XIV). 
4 Jvir. Note 3 S. 275. 
