Biskop, Dr. theol. Otto Fabricius. 279 
Stiftsprovst Bast — var stemt for det, men Flertallet holdt paa det 
gamle, hvorfor Holmens Præster tog Forslaget tilbage!. Fabricius’s 
Betænkning 1 denne Sag er betegnende baade for hans kirkelige Stand- 
punkt og for hans forsigtige Karakter. Den lyder saaledes: »En Ting 
af saa liden Vigtighed var neppe værd at movere noget om. Mig er det 
ligegyldigt, enten jeg beholder Pibekrave, Vinger og Bonnet, eller ej. 
Jeg er derfor af ingen Mening. Maatte kun icke Religionen gives til 
Priis for at lempe sig efter Tidernes Smag? Hvad min Konge i øvrigt 
vil befale til Forandring, skal jeg villig underkaste mig; men tilstædes 
blot Frihed heri, da bliver jeg icke den første, som skrider til For- 
andring, for ej at røbe Nyheds-Syge, skjønt ej heller just den sidste, 
for ej at vise mig singulair«. 
Efter 1789 deltog Fabricius ikke i den offentlige Drøftelse af kirke- 
lige Spørgsmaal. Da der igen blussede en liturgisk Fejde op 1806, da 
Biskop Р. ©. Boısen havde udgivet sin »Plan til Forbedring ved 
den offentlige Gudsdyrkelse«, holdt Fabricius sig tilbage, be- 
lært af den ublide Medfart 1785, og nøjedes med at indføre nogle Rand- 
bemærkninger 1 sit Eksemplar af Boisens Forslag?. 
Om Fabricius’s personlige Forhold til sin Menighed vides 
saa godt som intet. Han synes at have været meget afholdt af sine 
Sognebørn?, og til Trods for, at hans videnskabelige Arbejder lagde 
stærkt Beslag paa hans Arbejdskraft, virkede han dog stadigt selv 
ivrigt 1 sin Præstegerning. Han bekender: »aldrig fandt jeg mig mere 
forngiet, end naar jeg var i mine Embeds-Forretninger, og mig syntes 
immer at savne noget, naar jeg formedelst Sygdom eller andet uund- 
gaaeligt Forfald maatte lade en anden afløse mig«". Et særlig vanske- 
ligt Tidspunkt i hans Embedstid var Aaret 18075. Under Bombarde- 
mentet blev Frelsers Kirke benyttet som et Tilflugtssted for de talrige 
Familier, som flygtede fra Rædslerne i Kjøbenhavn. Pulpiturerne ind- 
rettedes til Beboelseslejligheder, Stolene paa Gulvet tjente som Ind- 
kvarteringssteder for hele Familier, og Kirkegaarden benyttedes som 
et stort Køkken, hvor man kogte og brasede. 
Heller ikke kan der oplyses meget om Fabricius's Bestræbelser for 
Skolevæsenets Fremme i hans Sogn. Der fandtes to Skoler under 
hans Tilsyn, Friskolen i Dronningensgade, opført 1778, og Fattig- 
skolen, der var stiftet 17076, og af et Par spredte Indberetninger 
* Sjæll. В. А. Indk. Ъ. fra Kjb. Præsternes Ansøgning af 13/, 1796, Balles Rund- 
Skrivelse af ?4/; s. А. og Tilbagetagelsen af Forslaget 16/, $. A. 
> Dette kom siden i Jens Møllers Eje. Nyt theol. Bibl. VIII, 322. 
3 Smstds. 
4 Jubelprædiken 25—26. — Som Præst paa Kristianshavn konfirmerede han 
1620 (Bloch Suhr 51.) 
5 Smstds. 51. 
$ Jvir. herom N. Jonge i Му kgl. Saml. 4°. 669. 
