316 _ ScHULTZ-LORENTZEN. 
Hvad der derimod kunde interessere Missionskollegiet, var nogle 
Arbejder, han havde udført i Grønland. Der var først en ordo salutis, 
han i sine tre sidste Embedsår i Grønland havde dels uddraget af de 
andre i Landet brugelige, dels for det meste selv sammensat og samlet 
og brugt »med velsignede Fordele«. »Man har snart ved hver Colonie 
sine besynderlige Lereboger«. Biskop Egedes trykte Bog er allerede 
sjælden og der skulde nu gærne udgives en ny. Der var endvidere en 
Cathekismi Forklaring, men det væsentligste var dog et forbedret 
Dictionaire. Dette har han udarbejdet ved at udfritte de fornuftig- 
ste Grønlændere. Det indeholder et meget forøget Forråd af Ord 1 Sam- 
menligning med det trykte Leksikon, men han foreslår, at der afkræves 
alle de andre Missionærer, hvad de måtte have samlet, for at gøre Vær- 
ket fuldstændigt. Han havde ikke haft Tid til at renskrive det, men 
han er villig til at gøre det og tilbyder endog at arbejde derpå på en 
Rejse, han i Marts Måneds Begyndelse foretager til sin syge Moder. 
Ledig kan han ikke være. 
Han har således haft nok at gøre. I det første År, han var i Dan- 
mark, indgav han 13 Ansøgninger om Præsteembede uden Resultat. 
Men nu har han fattet en ny Plan, nemlig at udgive en ny og omfat- 
tende Beskrivelse af Grønland. Han har i dette År »moroet« sig med 
at indsamle Materialier hertil. Han begrunder sin Plan med, at Egedes 
Arbejde er utilstrækkeligt og Cranz’ Historie von Grønland 1765 dels 
er på Tysk, dels fejlagtig og dels bygget på andres Oplysninger. Cranz 
har også bebrejdet de danske Missionærer, at de ingen Efterretninger 
giver om Landet og dets Forhold. Dette ønsker han nu at afhjælpe. 
Han har sin Plan helt udarbejdet. Hans Forbilleder er Stroms 
Beskrivelse af Søndmør, Debes” af Færøerne, Zeems af Finmarken 
og Videnskabernes Selskabs af Island. Han har tænkt sig den i to Dele, 
først en physisk Del over Landets Geografi, Indbyggere, Naturhistorie, 
som ikke skulde omfatte mindre end 7 af de 10 Afsnit, og derefter en 
historisk Del, hvortil han bl. a. agtede at benytte de nedsendte Dag- 
bøger. Han tænkte sig, at Direktionen vilde bekoste Udgivelsen. Han 
har allerede gjort Halvdelen færdig til Renskrivning, hovedsagelig de 
naturhistoriske Afsnit. 
1. December 1774 får han endelig Kaldelse til Præst 1 Drange- 
dal, men da han samtidig har fået den ønskede Bevilling til at udar- 
bejde sin Grønlands Beskrivelse, beder han sin Biskop om Tilladelse 
til foreløbig at blive i København og søger Kollegiet om at måtte beholde 
sine Vartpenge for dog at have noget at leve af. Skønt han efter eget 
Sigende med Flid arbejder på Værket, har han dog ikke nået at få 
det færdigt. Det viste sig under Arbejdets Gang, at han manglede både 
topografiske og historiske Oplysninger, som skulde skaffes fra Grøn- 
land, og hertil krævedes Tid. Han måtte da tilsidst bekvemme sig til 
at drage til Norge og overtage sit Embede. 
