Biskop Dr. theol. Otto Fabricius. 319 
han er liden af Vækst og har hørt, at Grønlænderne ser mere på det 
udvortes end på det indvortes og kun højvoksne Lærere kan gøre et 
dybere Indtryk på dem. Der kom den Tid under Krigen, da Seminariet 
helt hvilede, så Consistorium regner det for ophørt. Men allerede for- 
inden var den stærke Tilstrømning til det ebbet betænkeligt ud. 1799 
var der Opslag på Universitetet om ledige Pladser. Der meldte sig 
kun een »Fugl«, senere endnu een. 1801 skriver Fabricius derom til 
Kollegiet: »I den Tid, jeg var Seminarist, meldte stedse flere sig til 
hver Vacanceplads«. Når der nu ingen Ansøgere er, »ma sluttes, enten 
at der er færre Kandidater og de har bedre Udkomme eller også, at 
de finder denne Vej for besværlig, mindre ærefuld og opmuntrende 
end enhver anden«. 
Sproglige Arbejder. 
Det betydelige Stof, Fabricius medbragte ved sin Hjemkomst 
fra Grønland og hvoraf en Del, særlig Ordbogsmaterialet, var over- 
givet til Missionskollegiet, fik i Hovedsagen Lov til at ligge ubrugt 
hen, sålænge Fabricius var Præst i Provinsen og intet havde med den 
grønlandske Mission at gøre. Men såsnart han var kaldet til Køben- 
havn og havde optaget Arbejdet ved det grønlandske Seminarium, 
fik han Lejlighed til at udnytte det. Han klager selv over, at de spildte 
År havde sat ham tilbage i Fortrolighed med det grønlandske Sprog, 
men med en vidunderlig Energi arbejdede han sig påny ind deri, og det 
er et stærkt Vidnesbyrd om hans rige Begavelse, at han således kunde 
tage Tråden op uden at det er til at mærke, at han nogen Tid havde 
sluppet den. 
Hans første Arbejde var Udgivelsen af en grønlandsk Salmebog med 
tilhørende Bønner ivngerutit tuksiutidlo etc. Allerede Hans Egede 
havde 1742 udgivet nogle Salmer, som forøgedes 1756 af Bloch og 
P. Egede, af R. Bruun 1761 og af Thorhallesen 1776. Nu samlede og 
udgav Fabricius hele Salmebogen, som indeholdt 178 Salmer. Det 
var Dele af den danske Salmeskat, som var overført på det grønlandske 
Sprog, 1 hvert Fald de ved Gudstjenesten mest brugte. Det har været 
et grumme vanskeligt Arbejde at oversætte på Grønlandsk således, at 
Salmens Tankegang mest muligt bevaredes og Ordene samtidig føjedes 
til Linjer, der nogenlunde svarede til Melodien. Den grønlandske Sprog- 
bygning med dens lange Ord og talrige ubetonede Stavelserækker 
passede kun dårligt til de Melodier, der skulde bruges. Men man nøje- 
des da også med at tælle Stavelserne og lade Betoningerne falde, som 
de bedst kunde. Fabricius oversatte selv adskillige Salmer. Hvormange 
er det nu umuligt at rede ud. Efterfølgerne ændrede og forbedrede dem, 
så de er helt ukendelige. I Salmebogen 1876 nævnes Fabricius som For- 
fatter til 16 Salmer, i den nu brugte fra 1907 til 10 Salmer. Hans Navn 
