340 AD. 8. JENSEN. 
skabet, saa at Læseren, naar Forfatteren er færdig med at beskrive 
et Redskabs, 1. Eks. en Harpuns forskellige Dele, forstaar det hensigts- 
mæssige med hvert enkelt Stykkes Indretning, og at Redskabet som 
Helhed maa være opbygget netop saaledes, og ikke anderledes, for 
fuldtud at kunne opfylde sin Bestemmelse. Fabricius skildrer ogsaa 
indgaaende og rent ud mesterligt selve Fangsten og Maaden, hvorpaa 
de forskellige Redskaber benyttes. Det er næppe for meget sagt, at 
der den Dag i Dag ikke findes bedre Beskrivelser af Eskimoernes Fange- 
redskaber og deres Brug end dem, som Fabricius har givet for ca. 100— 
150 Aar siden. Og disse Beretninger vinder Aar for Aar i Værdi derved, 
at nogle af de skildrede Redskaber og Fangemaader er gaaet ud af 
Brug, og andre er nær ved det. — Jeg kan ganske slutte mig til det 
af Forstanderen for den danske arktiske Station, Mag. М. P. Porsırn, _ 
fremsatte Ønske, at Fabricius’ ethnografiske le som er . 
lidet kendte, navnlig ı Udlandet, maa blive oversat til et Verdens pige 
(jfr. $. 375—-76). FRE ТИ 
For at give et Begreb om Karakteren af de biologiske Oplysninger, 
som Fabricius meddeler, følger her 1 Oversættelse hans Beretning om 
den gronlandske Ravn (Corvus corax №., В. С., Nr. 38) —1 Vir 
keligheden var der mange andre Skildringer, som lige saa godt for- 
tjente at gengives, men det faar jeg af Pladshensyn afstaa fra —: 
»Den findes overalt ved Stranden, om Vinteren flokkevis ved 
Indbyggernes Hytter. 
Dens Føde er af mange Slags, thi foruden Aadsler, som den for- 
tærer i Selskab med Bjørn, Fjeldræv og Havørn, æder den Æg og Unger 
af Fugle, især af Ederfugl og Rype, Smaafiske paa Stranden, Blaa- 
muslinger og andre Skaldyr, ogsaa Krækkebær; i Hungersnød er den 
endog tilfreds med gamle Huder og Menneske-Gødning. 
Den er monogam, parrer sig i Marts; men før April lægger den 
ikke Æg. Den bygger Rede i Spalter i stejle Klipper ved Havet, oftest 
saaledes, at den over sig har et Tag af Sten. En enkelt Ø eller et mindre 
Omraade rummer ikke to Reder. Dens Rede er meget stor og bestaar 
af flere Lag; yderst findes Grene og Rødder af Buske, som den afklip- 
per med sit skarpe Næb; det følgende Lag bestaar af ret store Knogler 
af Pattedyr og andet Ragelse; Lejet er udforet med Græs, Mos og Haar. 
Dens Æg er undertiden 8, neppe større end Due-Æg, blaagrønne med 
sortagtige Striber. Hannen ruger skiftevis med Hunnen, denne altid 
om Natten, medens Hannen sover ved Siden af Reden. Deres Unger, 
der skriger ynkeligt, fodrer de tyvagtige Forældre flittigt, hvad Indbyg- 
gerne ret ofte mærker til deres Skade, og hvad jeg selv har set! Ofte 
т u us Forklaring, som nogle giver til Davids Psalmer 147, 9, og Jobs 
Bog 39, 3, hvorefter Ravnenes Unger, forladt af Forældrene, skal leve af Orme, 
