Naturforskeren Otto Fabricius. 351 
Den nordiske Kronjagt (Argonauta arctica) 
Fauna Groenlandica Nr. 384. 
Om Hvalaaset, р. 567, Tavlen Fig. 3, А, В og С. 
er den Skal-Vingesnegl, som nu til Dags benævnes Limacina helicina, 
Phipps, idet den allerede 1 1774, altsaa 6 Aar for Fauna Groen- 
landica udkom, var beskrevet af Рнтррз under Navnet Clio limacina. 
Sovingen (Clio retusa) 
Fauna Groenlandica Nr. 324. 
Om Hvalaaset, p. 575, Tavlen Fig. 4, A, B og C. 
er den nøgne Vingesnegl, som man nu kalder Clione limacina, Phipps, 
idet ogsaa den var beskrevet af Puipps, 6 Aar for Fabricius’ grønlandske 
Fauna udkom. 
Efter udforlig at have beskrevet disse 4 Dyreformer mener Fabri- 
cius, at tidligere Forfatteres mer eller mindre ufuldkomne Beretninger 
om de Dyr, der skulde udgøre Gronlandshvalens Føde, refererer sig, naar 
der overhovedet er Mening i deres Angivelser, til de to sidstnævnte, 
altsaa de to Vingesnegle. Og Fabricius bestrider ikke, at disse to Dyr 
wirkelig hører blant Hvalens Fode-Arter«, da de svømmer nær ved 
Overfladen og derfor sluges af Hvalen, især Limacina helicina, der 
findes i stor Mængde i Davis Strædet, saa at Vandet paa de Steder, 
hvor den forekommer, farves helt sort af den, i mindre Grad Clione lima- 
ста, der ikke findes saa rigeligt, at Hvalen kan faa ret mange м et 
Slug«. 
De to Vingesnegle bidrager altsaa til Grønlandshvalens »Under- 
holdning«, men dens »egentligste og beste Spise« er de ikke efter Fabri- 
cius” Erfaring. Det er de to af ham beskrevne Krebsdyr — dengang 
regnedes de for Rejer, hvilke de ogsaa ligner, nu henføres de til en egen 
Orden: Mysiderne —, der udgør Grønlandshvalens væsentligste Føde, 
og som man egentlig maa tillægge Navnet »Hvalaas«. Om disse smaa 
Krebsdyr — den ene er ca. 30 mm, den anden knap 26 mm lang — 
tidligere at afgøre Artssporgsmaalet. Kroyer (Grønlands Amfipoder; Kgl. Danske 
Vid. Selsk. Naturh. Afh., Bd. 7, 1838, p. 317 — og Conspectus Crustaceorum Groen- 
landie; Naturhist. Tidsskr., Bd. 2, 1838, р. 256) antager den nærmest for identisk 
med Mysis oculata, idet han ikke kender andre grønlandske Arter end denne; den 
anden grønlandske ægte Mysis, Mysis mixta, Lilljb., blev nemlig først beskrevet 
1852 og først nævnt fra Grønland af Krøyer 1861 (under Navnet M. latitans; Naturh. 
Tidsskr., 3. Række, Bd. 1, р. 30). Н. J. Hansen (Malacostraca marina Groenlandiæ 
occidentalis; Vid. Meddel. Naturh. Foren. Kbhv. 1887, p. 224) tør ikke afgøre den 
nøjagtige Artsidentitet. 
I Virkeligheden kan der næppe være Tvivl om, at Cancer pedatus er lig Mysis 
mixta, Skønt det ikke kan ses af Originalbeskrivelserne. At С. pedatus virkelig har 
været artsforskellig fra Mysis oculata, er utvivlsomt, da O. Fabricius var en god 
"Iagttager; og dermed er, paa Grund af Lokaliteten Grønland, Identiteten med 
Mysis mixta givet«. 
