382 AD. $. JENSEN. 
Da Tinterne altsaa er Orme, finder Fabricius deri Forklaringen 
paa, at Svin, som ег fulde af Tinter 1 Kødet (Е. gor meget rigtig opmærk- 
som paa, at Tinteormene ikke findes 1 Flæsket selv, men sidder i Kødet), 
ikke kan trives; et saadant Svin underholder jo nogle Tusinde »Med- 
ædere«, der suger Næring af det og derved svækker det. 
Dette er den første udførlige, ved for sin Tid fortrinlige Afbild- 
ninger oplyste og i det store og hele forbavsende gode Beskrivelse, 
der foreligger af Svinetinten eller Cysticercus cellulosæ, som den nu 
i Almindelighed benævnes. Thi Fabricius’ Afhandling udkom i 1783, 
og først Aaret efter fremkom Gozze’s Afhandling: »Neueste Entdeckung, 
dass die Finnen im Schweinefleisch keine Drüsenkrankheit, sondern 
wahre Bandwürmer sind« (Halle 1784), hvori Goeze — der, 1 Parenthes 
bemærket, ogsaa var af gejstlig Stand, Sognepræst 1 Quedlinburg, men 
har indlagt sig stor Fortjeneste som Helmintholog ved udmærkede 
Studier over Blæreormene — som Titlen viser, beskæftigede sig med 
samme Emne som Fabricius og kom til samme Resultat som han. 
Fra det Tidsrum, da FABrıcıus var Sognepræst for Rise Menighed 
paa Ærø (1781—83), har jeg blot set ham omtale eet zoologisk Fund, 
nemlig en Bændelorm (Tenia Squali), som han fandt i en Pighaj (Squ- 
alus Acanthias); han beskrev og afbildede den i Afhandlingen: »Bidrag 
til Snylte-Ormenes Historie«?. 
Det sidste og længste Afsnit af sit Liv tilbragte FABrıcıus 1 Køben- 
havn, først som Præst ved Waisenhuset (1783—89) og siden som Sogne- 
præst ved Vor Frelsers Kirke paa Christianshavn (1789—1822). Der 
er tilsyneladende nu ikke levnet ham Tid eller Lejlighed til længere 
Udflugter; sin Trang til at færdes 1 Naturen maa han øjensynlig til- 
fredsstille 1 Byens Nærhed. De faa, nærmere opgivne Lokaliteter for 
hans Indsamlinger tyder derpaa: Voldgraven (Hirudo arcuata)?, Stads- 
graven ved Vester Port (Planaria brunnea)? og Friderichsberg Hauge 
(Helix hispida og H. sericea)". Hans Indsamlingssteder opgives ellers i 
al Almindelighed som: Grøftevand, Kjærvand, Ferskvand, Brakvand 
og Strandvand®, og den Slags Lokaliteter findes jo endnu den Dag i 
Dag i Christianshavns umiddelbare Nærhed. Heller ikke Bøgeskoven, 
1 Skrivter af Naturhistorie-Selskabet, 3. Bd., 2. Hefte, 1794 (S. 41—45, Tab.IV, 
Fig. 7—12). 
2 Det Kgl. D. Vidensk.-Selsk. Skr. naturv. og mathem. Afhandl., 2. Deel, 
1826, S. 38. 
3 Skrivter af Naturhist.-Selskabet, 4 Bd., 2. Hefte, 1798, S. 64. 
4 Nye Samling af Det Kgl. D. Vidensk.Selsk. Skrifter, 4. Deel, 1793, S. 101. 
5 Se f. Eks. den to Aar for hans Ded forelæste Afhandling: Nogle lidet bekjendte 
og tildeels nye Flad-Orme (Planariæ); Det Kgl. D. Vidensk.-Selsk. naturv. og 
mathem. Afhandl., 2. Deel, 1826, S. 14—35. 
