Om Grønlands Salices. 133 
for min egen — redan i ett foregående arbete (1912 р. 395) 1 hufvudsak 
offentliggjorda — uppfattning af den oblandade artens yttre struktur: 
Salix arctica (PALL.) 
Liten buske med lang och grof rot, som vid jordbrynet öfvergär i en 
förkrympt, knålig, stundom klubblikt ansvälld (ända till 3 cm tjock) huf- 
vudstam med tätt intill marken slingrande, knotiga, grabruna grenar. 
Kvistar, arsskott och de äggformade, slutligen vid basen nästan klotrunda 
knopparna kala. Stipler saknas. Bladskaft långa (vanligen 5—12 mm), 
tämligen breda, atminstone ofvantill fullständigt kala. Bladskifvor om- 
vändt äggrunda med ej sällan kilformadt afsmalnande bas och trubbig— 
afrundad eller (à basala blad) grundt urnupen topp, helbräddade, fasta; 
öfversidan glänsande mörkgrön med slutligen något upphöjdt ädernät, 
icke punkterad samt äfven 1 outveckladt tillstand fullstandigt kal; 
undersidan blekare grön — svagt glauceskent, gerna atminstone mot 
den ofta rodnade spetsen punkterad samt vanligen glest blekladd med 
mycket langa (с. 1,5—3 mm), raka, framatriktade, glansande hvita, 
slutligen fullstandigt eller till största delen affallande har, som i synner- 
het vid spetsen kunna stralformigt utskjuta langt utanfor bladkanten. 
Den vid bladbasen breda och slutligen oftast rodnade medelnerven 
afsmalnar hastigt mot spetsen, enär den inom bladets basala tredjedel 
utsänder Нега (ofta 2—4, stundom anda till 8) par öfver bladets undersida 
foga upphojda (ej sällan till dels redan inom bladskaftets perifera del 
atskilda) sidonerver, af hvilka de perifera paren 1 nästan paralella utat 
konvexa bagar sträfva fram mot bladspetsen; bladets öfriga sidonerver 
glesa (vanligen 1—2 par), korta och i likhet med ädernätet svagt ut- 
praglade. Hängen upprätta, subterminala; hängeskaft utdragna, vid 
basen kala eller gleshariga, i öfrigt graludna, uppbärande vanligen 2—4 
väl utvecklade hängeblad; ax tämligen korta (vanligen omkring 2 cm) 
med graluden rachis, uppbärande oftast omkring 50 tätt sittande 
blommor. Skärmfjäll omvändt äggrunda med mycket bred, afrundad 
— djupt urnupen topp, mörkt purpurröda (vid torkning brunsvarta), 
beklädda med länga, grofva, raka, hufvudsakligen framatriktade, glän- 
sande grahvita hår. Yttre nektarier saknas; det inre enkelt, smalt, 
naende upp pa kapselns bas. Ständare 2, stundom 3, med blekt pur- 
purröda, kala strängar och purpurröda knappar. Kapselskaft tydliga 
(omkring 1 mm langa), grofva, kala; kapslar tämligen små, utdraget 
aggformade, invid skaftet kala—gleshäriga, for öfrigt uppbärande en 
jamn beklädnad af medellänga, svagt vägböjda, icke filtade, slutligen 
delvis affallande här; stift utdraget (vanligen 1—1,5 mm längt), groft, 
rakt och (i likhet med kapseln) mörkt purpurrödt; märken medellanga, 
groiva, utspärrade, hela—grundt klufna. 
