Om Grönlands Salices. ПИ 
ANDERSSON sammanställer 1 Prodromus (р. 286) under kollektiv- 
beteckningen S. arctica (PALL.) AND. bl. а. en »8, Browner, foliis tenui- 
oribus demum rigidiusculis planis venis vix elevatis parum rugulosis 
demum glabratis у. ciliatis Jueidis viridulis basi apiceque interdum 
æqualiter attenuatis subtus evidentius glaucis« af hvilken han angifver 
varieteterna 
»1” obovata« (hufvudsakligen fran västra arktiska Amerika), 
»2° oblonga, foliis spathulato-oblongis vel oblongo-ellipticis pol- 
licarıbus vix ultra semipollicem latis, amentis brevioribus, capsulis 
plerumque griseo-tomentosis nonnunquam denudato-puberulis, stylo 
elongato. 5. arctica В. Br. 5. arctica forma 3. Cham. |. с. р. 541. Нас 
etiam in Sibiria arctica et in insulis Americæ septentrionalis maxime 
arcticis.« samt 
»3° fumosa« (fran olika delar af Sibirien och norra Amerika). 
Begreppet S. arctica (PALL.) 8, Drownei ÅND. eger således en 
vidare omfattning an S. arctica В. Br. 
Bland Novaja Semljas viden upptager Гомозтвом 1877 рр. 36—38) 
en »S. Brownei (Ands.) nob., welche einen Uebergang zur S. glauca L. 
bildet.« Af denna lämnar han en fragmentarisk beskrifning (»folus 
elliptico-lanceolatis subtus paucis pilis sericeis instructis, glaucis, obsolete 
reticulatıs«) samt angifver såsom dess synonymer: 
»S. arctica В. Br. in Brown’s, RicHARDSON’s und Hooker’s oben 
unter S. arctica Pall. citirten Arbeiten (ex parte). Trautv. Sal. frig. п. 7, 
tab. 6. 
— 8. Browne; 2. oblonga Ands. in Dec. Prodr. XVI, 2. р. 286 ex 
parte.« 
Гомозтвбм afser således att med S. Drownei (Амоз.) LUNDSTR. 
beteckna en formgrupp, som delvis år synonym med BRoWN—RICHARD- 
SON—HooKER’s 5. arctica В. Br. och ANDERSSON’S 5. arctica (PALL.) 
8, Brownei 2° oblonga, men han inlater sig icke pa det enligt hans för- 
menande oviktiga spörsmälet, huruvida densamma representerar en 
varietet eller en själfständig art. Hans såsom Salix Brownei (Ands.) 
Lundstr. betecknade exemplar fran Novaja Semlja omfatta tydligen 
genetiskt skiftande typer, i hvilka jämte S. arctica (PALL.) oftast torde 
inga S.reptans (Ворв.) resp. S.glauca(L.). Att de icke aro identiska med 
de grönländska Salices, som 1 museerna ligga under nämnda beteckning, 
ar höjdt öfver hvarje tvifvel. 
Slutligen vill jag hår framhalla, att Hartz, hvilken nedlagt de 
största förtjänster på studiet af norra Ostgrönlands flora, betraktar 
varieteten »Salix arctica Pall. у, Browni And.« såsom en mellanform 
mellan »Salix arctica Pall. «, typica« och »Salix glauca L.«: »Inter 
S. arcticam «, et glaucam intermedia« (1896 p. 341). 
