Om Grönlands Salices. 175 
kapselskaft. Гомозтвбм synes således ätminstone beträffande denna 
form icke alldeles hafva saknat fog för sin mening, att densamma vore 
en »öfvergangsform mellan Salix arctica och 5. grönlandica.« 
Bland ByJôrLINGS från norra Västgrönland hemförda Salices 
finnes en af honom såsom »Salix arctica-groenlandica. Sugar Loaf 
Lo Bs 7492" 
Long. v. 57°0' 
tolkat såsom S. arctica x chloroclados x glauca. 
I ett tidigare skede af sina studier öfver Grønlands Salices trodde 
sig äfven Fôrr. i de skandinaviska museisamlingarna hafva funnit 
enstaka mellanformer mellan S. arctica (PALL.) och S. chloroclados mihi, 
men uppfattade dem i motsats till Гомозтвом såsom hybridogena. 
Vid en senare mer ingaende granskning kunde jag dock 1 samtliga dylika 
former pavisa en eller annan visserligen foga framträdande karaktär 
af S. glauca (L.), hvarigenom saledes äfven dessa former visade sig till- 
hora polyhybridgruppen 5. arctica X chloroclados x glauca. Ett dylikt 
forhallande ar ju ock att förvänta, da den föregifna dihybridens moder- 
arter, 5. arctica (PALL.) och S. chloroclados mihi, såsom jag ofvan fram- 
hallit inom vegetationsomradet nästan alltid synas uppträda bundna 
vid 5. glauca (L.) i hybridogena former (S. arctica x glauca, 5. arctica x 
chloroclados x glauca och 5. chloroclados x glauca), hvarfôre högst ringa 
förutsättningar därstädes foreligga for en korsning mellan de bada rena 
arterna. 
Pa ofvan angifva grunder anser jag det icke fastställdt, att S. arc- 
tica x chloroclados tillhor Grönlands flora; ej heller år denna bastard 
mig veterligt funnen annorstädes. 
2/, 1891« (5. M.) betecknad form, hvilken jag likaledes 
Salix chloroclados mihi x glauca (L.) 
Figg. 22—90. 
Stödd pa den erfarenhet jag under mangariga naturstudier vunnit 
beträffande formbildningen inom Salix-slägtet, hade jag redan for 
flera ar sedan vid undersökning af grönländskt museimaterial bibringats 
den förmodan, att den s. К. 5. groenlandica (AnD.) Гомозтв. icke re- 
presenterade еп själfständig art utan vore att uppfatta såsom bastard 
mellan 5. glauca (L.) och en (eller mer än en) annan Salix-art, som borde 
ega krypande växtsätt, kala grenar, sagade och atminstone pa Ofversidan 
kala blad, mörka och i toppen bredt afrundade skärmfjäll, enkla nek- 
tarier, kala ständare, skaftade gleshariga eller kala, rödaktiga kapslar, 
utdragna stift och smala märken. — Under min studieresa i Västgrön- 
land sommaren 1921 kunde jag också pa flertalet af mig undersökta 
12 
