218 Р. Е. JENSEN: 
Ргоуе af Stjerneskemaet. 
Stjerne og 2 Urtid | 
Storrelse | g | 9 Mod г 360°—2 (uden Vedtegning 
h ms h ms SAN! SE h m 
Gar 28700600 4.9 | 1643 49 | 5655 15 3 48 | 356 12 | 19 48 | В 
6 Urs. min .. 4.2 53 54 | 8210 05 
€ Herculis... 3.6 5718 | 3102 25 
Gr BD 50060 6.4| 170514 | 4037 02 
с Draconis... 3.0 0833 | 65 48 38 
19 H Camel.. 5.1) 50940 | 79 08 42 
21 27 | 338 33 | 19 58 | Polstjerne 
29 41 | 330 19 2001  T 
20 06 | 339 54 | 20 09 | BT 
5 06 | 354 54 | 2013 В 
40 08 | 319 52 814 T (nedre Kulmi- 
nation) 
B og T betegner, at man agter at anvende Stjernen enten til Bredde 
eller Tid. Standen paafortes først Urtiden under Observationen, da den 
var ganske ringe. Skemaet spændte over 5 Timer og omfattede 76 Stjer- 
ner til Udvalg. 
Observationsarbejdet udførtes saaledes: 
a. Solobservationer. 
Der indstilledes ved Maaling af Zenitdistancer afvekslende Solens 
øvre og пейте Rand (© og О), idet der ligeledes veksledes med Kik- 
kert til højre og til venstre. Ved Azimuthbestemmelser stilledes den 
vandrette Traad vekselvis berorende Solens øvre eller nedre Rand og 
samtidig den lodrette 3. eller 4. Traad berørende dens venstre eller 
højre Side (D og О). Lidt før Solranden slap eller mødte Traaden, 
averteredes »Klar!« til Assistenten, der derefter fulgte Kronometret. 
I selve Berøringsøjeblikket kommanderede Observator »Nul«, hvorpaa 
Assistenten nedskrev Urtiden i Journalen og derefter de af Observator 
efterhaanden foretagne Aflæsninger af Højdekredsens to Mikroskoper 
og Libelle. Ved Azimuthbestemmelser indførte han tillige Aflæsningerne 
paa Azimuthalkredsen og af Akselibellen og ved Indstillingen af det 
terrestriske Objekt Azimuthalaflæsningerne for dette. Af og til aflæste 
Assistenten tillige Termometer og Barometer og indførte disse Aflæs- 
ninger i Journalen. 
Som Eksempel anføres et Brudstykke af Observationsjournalen 
fra Godhavn. 
De med Kursiv angivne Tal er Udregning, Resten Observationer. 
т. С. og m. I. betyder henholdsvis »mod Genstand« og »mod lagt- 
tager«; t.v. og t. h. »til venstre« og »til højre«. Udregningen af Akse- 
hældningen i Libelledele er angivet 1 !/, af disse. 
Som det ses, bestaar en udregnet Observation stadig af Middel- 
tallet af to fuldstændig ensartede Observationer. Højdelibellen er altid 
henført til Libellens Nulpunkt, idet Højdekreds- og Libelleindelingen 
gaar 1 samme Retning. 
