Sydney. Okt, 
22—30. 
Från Sydney 
till Hongkong. 
Okt. 31— 
Dec. 7. 
10 EUGENIES RESA OMKRING JORDENX. 
De två följande dagarne, den 2:dra och 3:dje Okt., tillbragtes nära öarne Tofua och 
Kaa under ett herrligt väder, med liten bris från N.V.—S.V. Den 4:de återkom passa- 
den med regnskurar, men blef af kort varaktighet: han drog sig den 5:te på V., och 
fortfor två hela dagar från detta häll, frisk från N.V. och stillnande allt som han drog 
sig mot S. Vädret var högst föränderligt. 
Middagstiden den 5:te befunno vi oss nära Ono-ón: dess longitud är, enligt vàra kro- 
nometrar, 180? 59' 33" P. (178 39' 11" Gr.) V., eller nästan identisk med nya kartors. 
Vid passerandet af 180" från Greenwich, uteslöts en dag, den 6:te Oktober. 
Innan vi helt och hållet förlorade S.O.-passaden upprepades ännu två gånger feno- 
menet af vindens kretsgång. Dess sista pustar läto känna sig på 29" S. hvarest vinden 
stadgade sig på N.O., blåsande styft med klar himmel. Den 20:de Okt. kl. 2 f. m. hade 
vi på 32” S. en annan tornad med ytterligt vàldsamt regn och häftig åska; middagstiden 
var kusten norr om Port Jackson i sigte. De tvenne sista dagarne af resan, den 
20:de och 21:sta, kastade sig vinden oupphörligt, gående kring horizonten åt båda hallen. 
Mellan Tofua och Ono anmärkte vi en dag en stark ström af 27 åt N.: denna 
ström har först blifvit anmärkt af kapten Wilker, och var nära att blifva olycksbringande 
for hans fartyg. Mellan parallelerne 22'— 25" S., longituderne 178'—173* P. (180' —175* 
Gr.) O., satte den så kallade Rossels ström på fyra dagar 47 åt N.V.; mellan 26'—32" S., 
171'—154* P. (173—156" Gr. O., på sju dagar 80' åt N.O. Nära kusten af New- 
South-Wales lopp strömmen ät S. 19" V., ungefär 12' 1 dygnet. 
Hafvets temperatur gaf ingen anvisning angående dessa olika strömmar, eller átmin- 
stone voro dess angifvelser ej så tydliga, som man skulle vara fallen att förmoda. Vis- 
serligen hafva temperatur-förändringar egt rum, men de hafva 1 allmänhet gátt 1 jemn- 
bredd med dem i latitud. Man skulle dock kunna anmärka en liten höjning vid inträdet 
i den från N. kommande, kusten af New-South-Wales följande, strömmens fåra. 
De utmärkande dragen i Nya Syd-Wales klimat äro mycket för väl kända, för att vi 
kunna smickra oss med att dertill kunna tillägga det ringaste. 
Det finnes utan tvifvel en betydande likhet mellan de meteorologiska fenomenen i 
detta land och dem i Plata-floden. Nordliga och nordvestliga vindar, ehuru här vida 
torrare än der, åstadkomma dock nästan samma verkan på den organiska naturen, och vi 
hafva sett dem höja thermometern öfver 32” under en månad, svarande mot norra he- 
misferens April. Vid betraktande af de tvära vindkastningarna från N.N.V. till S.V., med 
häftig blåst, våldsamt regn och åska, är det omöjligt att ej anmärka likheten mellan 
dessa fenomener och pamperos. 
Fregattens väg ledde mellan Seringapatam- och Middleton-grunden, V. om Middle- 
ton-ón och Nya Caledonien, mellan Santa-Oruz-Archipelagen och Salomons-óarne, vidare, 
skärande eqvatorn på 160” P. (162' Gr.) O. genom Carolinerna och Marianerna, samt 
mellan Bashi-öarna. Af de trettiosju dagar denna passage tog, forspilldes tre under bi- 
liggning eller till ankars vid åtskilliga öar; återstå således för sjelfva passagen trettiofyra, 
under hvilka fregatten genomlupit en sträcka af omkring sextonhundra geografiska mil 
eller femtusen sjuhundra minuter. 
Vi lemnade Sydney med en styf bris af S.8.O., hvilken, dragande sig på S.O. och 
O.S.O. och småningom mojnande, med vackert väder förde oss ända till 4' S. Mellan 
