6 EUGENIES RESA OMKRING JORDEN. 
tagande. Att denna orsak åstadkommer sådan verkan närmare Mexicos kuster, är ett 
redan bestyrkt faktum. 
Denna ström at S.O. kan dock ej vara omedelbarligen uppkommen genom Mexi- 
kanska kustströmmens utsträckning längre till sjöss, da dennes riktning, enligt årstiden, 
borde vara àt N.V., eller motsatsen mot hvad som blifvit iakttaget; och då hafvets medel- 
temperatur under dessa dagar var nära 27', så kan orsaken icke sökas i den Californiska 
strömmens inflytande, alldenstund dess vatten otvifvelaktigt bör vara kallare. Den åt 
S.V. süttande strömmens temperatur var märkbart lägre, eller på 15" N. omkring 25", på 
19” N. omkring 23” och nära Hawaiska Öarna åter nära 25”. 
Honolulu. Under vart vistande i Honolulu var knappast något att anmärka: passadvinden var 
Juni 22— 
jui»,  frisk och stadig, vädret skönt, med undantag af en och annan från bergen nedrullande 
liten regnby. 
Från Honolulu Passaden, ganska frisk 1 öarnes närhet, började aftaga vid 30:de parallelen, men 
unen H7 fortfor dock ända till den 39:de, dragande sig på slutet mot O. och O.S.O. Efter ett par 
Juli 3—39. dagars stiltje och korringar från N.V. stadgade sig vinden åter mellan O. och N., blåsande 
emellanát ganska styf med tjockt väder; vi styrde med dessa vindar under nio dagars 
tid ostvart, tappande dock i latitud från 39" tll 35" N. På 138" P. (136* Gr.) V. drog 
sig vinden genom $.— V.—N. och blef åter N.N.O.-lig; närmare kusten blåste han frisk 
från N.N.V.—N.V., drifvande framför sig tjockbankar, genom hvilka vi endast med svä- 
righet kunde fa reda på Farallones. 
Under hela seglingen satte strömmen V.-vart, medium blir 6' åt V.S.V. De afvi- 
kelser derifrån, som fórekommo, voro för obetydliga för att berättiga till några slutsatser. 
Californiska kustströmmen lät känna sig på 134” P. (132" Gr.) V., och satte åt S.S.V. 
ungefär 12 i dygnet. 
Hafvets temperatur var nära Hawauska öarne omkring 25', vid 36:te parallelen 
20—21", vid den 39:de 18'—19" Så snart Californiska kuststrómmen lät känna sig, 
sjönk temperaturen hastigt från 19” till 1155, hvilken sednare vi funno vid Farallones. 
San Francisco. Tjock dimma, disig luft äfven när himmelen är klar, en ganska måttlig värme och 
^u MI frisk sjöbris om dagen tyckes vara de utmärkande dragen i San Franciscos sommarklimat. 
] Deras klara orsak är den ström af kallt vatten, som stryker utat kusten; utan att likväl 
sträcka sitt inflytande längre än till sjelfva kustlandet; i det inre, på kort afstánd 
derifrån, finner man ett helt olika klimat, med en ofta odräglig sommarhetta. 
o 
Från San Vid afresan från San Francisco rönte Eugenie ett betydande uppehàll genom tjoc- 
ord kan, som täckte rännan till större delen med en ogenomtränglig slöja. Fregatten lättade 
den ll:te vid ett hastigt uppklarnande, drogs af ebbens ström ut i rännan, men insveptes 
der åter i tjocka och var nära att stranda på Punta Diablo. Utanför baren var vädret 
jemforelsevis klart och längre till sjöss särdeles vackert. 
Den N.V.-liga kastvinden, mojnande allt efter som vi aflàgsnade oss från land, förde 
oss till 31” N., 134” P. (132? Gr.) V., hvarest han vred sig genom N. till N:0.—O.N:0O: 
Under det öfriga af resan var passaden temligen svag, vädret stundom mulet med små 
regnbyar. 
