De islandske Kursforskrifters Svalbarde. 285 
tekst, hvad »kyndige Mænd« har sagt, men under Enkeltheder, som 
Finnur Jonsson omtaler"), at Haukr selv har tilføjet. 
Resultatet af denne Undersøgelse om Afstandene er, at alle tre 
Beretninger er enige om, at der fra Stat 1 Norge til Horn paa Island 
— 540 Sømil — er 7 Døgns Sejlads, samt, at der fra Snæfellsnes 1 vestlig 
Retning til Grønland bruges samme Antal Døgns Sejlads som fra Langa- 
nes til Svalbarde. Sturlubök og Hauksbök angiver dette Antal Døgn 
til 4, saa at disse Afstande bliver с. 300 Somil?). Denne Afstand er der 
fra Snæfellsnes mod Vest til Erik den Rødes Ø, Øst for Angmagsalik, 
og fra Langanes mod NNØ. til Jan Mayen og mod ММУ. til Scoresby Sund. 
Svalbarde = Spitsbergen? — Med Hensyn til Retningen fra 
Langanes til Svalbarde er der kun det at sige, at Kursforskrifterne kun 
angiver de fire Hovedretninger og ingen Retninger mellem disse. Naar 
der siges, at fra Langanes er der 4 Dogns Sejlads Nord paa til Sval- 
barde i Hafsbotn, ligger Retningen altsaa mellem NØ. og NV. | 
Flere af de Forfattere, der kommer til det Resultat, at det er sand- 
synligst, at Spitsbergen er Svalbarde, fremhæver, at naar de »kyndige 
Mænd« har valgt Islands Nordøstpynt, Langanes, der gaar i nordøstlig 
Retning, til Udgangspunkt, synes det bestemt at tyde paa, at Sval- 
barde maa søges 1 den Retning?). Afstanden til Jan Mayen vilde have 
passet godt, men man mener dog, at denne Ø ikke kan være Svalbarde, 
fordi den har saa lille Udstrækning, at man vanskelig kan tænke sig, 
at Opdagelsen af den skulde blive noteret som Opdagelse af nyt Land. 
Man antager derfor, at Spitsbergen maa være Svalbarde. 
Jeg skal dertil bemærke, at hvis de »kyndige Mænd« har villet angive 
Sejladsen fra Island til Grønlands Østkyst ved Scoresby Sund Egnen, 
har de ikke kunnet vælge et bedre Sted til Udgangspunkt end Nordøst- 
pynten af Island. Hvis man havde valgt Nordvestpynten, kunde man 
sikkert kun meget sjeldent derfra sejle Nord paa lige imod og gennem 
den mægtige Drivis for at naa Kysten, men maatte først staa Øst paa 
for at gaa uden om Isen. Dette undgaas fra Langanes, hvorfra Vejen 
gaar Nord paa og derefter tværs paa Land gennem Drivisen (se Fig. 1). 
1) Medd. om Grønl. ХХ, 8. 269. — Isachsen siger (1. с. S. 12), at Finnur Jonsson 
tvivler paa, at Svalbarde skulde ligge paa Grønlands Østkyst, fordi han i det her 
nævnte Arbejde ikke omtaler Svalbarde. Dette er en Misforstaaelse, thi Svalbarde 
laa ganske udenfor det Maal, Forfatteren her havde sat sig. Han skriver derimod i 
Landnåmabåk 1900 i Registret over Stednavne, Side 316: »Svalbaroi, vistnok 
et nordligt Sted på Grønlands Østkyst«. 
2) Om det er Døgn eller Halvdøgn har jo i denne Forbindelse ingen Betydning, 
da Dagsrejsens Længde her er ligegyldig. Det kommer kun an paa Forholdet 7 til 4. 
3) Isachsen 1. с. S. 13. Nansen 1. с. В. 413. Bjørnbo: Cart. Groenl. S. 8. 
