286 Gustav Horn. 
Afstanden fra Langanes til Spitsbergen er 840 Somil, der, hvis 
Spitsbergen var Svalbarde, skulde gennemsejles paa 4 Dagsrejser. Storm 
antager, som omtalt foran, at man i Almindelighed angav saa faa Dags- 
rejser, som man ansaa det for muligt under heldigste Forhold at gennem- 
sejle Strækningen paa. I Overensstemmelse hermed udtaler Isachsen!), 
at de 4 Døgns Sejlads til Svalbarde maa forklares saaledes, at et Skib 
i Aaret 1194, der er gaaet ud fra Islands Nordkyst for at sejle til Norge, 
er blevet overfaldet af en stærk Sydveststorm, saa at det har været 
nødvendigt at bære af for Vejret. 4 Døgns Sejlads med gennemsnitlig 
9 Knobs Fart vilde saa have bragt det til Spitsbergen. : 
Dette stemmer med, at der i Historia Norvegiae fortælles, »at 
mellem Bjarmeland og Grønland er et Land, hvor Sømænd, som fra 
Island skulde sejle tilbage til Norge, har landet og fundet »homines miræ 
magnitudinis«, eller at dette Land er fuldt af Is og sender store Isbjerge 
ud i Havet til stor Fare for Sømænd, som fra Norge skal rejse til Grøn- 
land«?). I en lignende Fortælling staar, »da nogle Søfolk havde villet 
sejle tilbage fra Island til Norge, og da de var blevet drevet til de nord- 
lige Strøg af Modvindenes Hvirvel, saa landede de endelig mellem Gren- 
lændingene og Bjarmer, hvor de paastod, at de havde fundet mærkelig 
store Mennesker og Jomfruernes Land (virginum terram), som skal und- 
fange, naar de smager Vand. Men fra disse adskilles Grønland ved 
isklædte Skær (scopulis)«®). 
Naar Spitsbergen, som antydet i Historia Norvegiae, var opdaget 
af stormdrevne Søfolk, vilde Kendskaben til dette Land, mener Nansen‘), 
ikke ophøre med dette Besøg, thi Omtalen 1 Landnamabök kan tyde 
paa, at man ofte sejlede derhen og drev Fangst langs Kanten af Stor- 
isen Nord efter. Naar man i Juli følger Iskanten, hvor der er en stor 
Mængde af de værdifulde Hvalrosser, kommer man ufejlbarligt til Spits- 
bergen. Man vil derimod ikke kunne komme til Grønlands nordlige 
Østkyst, uden at vove sig langt ind gennem Isen, og det er det ikke 
sandsynligt, at de gamle Nordboer vilde have gjort, medmindre de 
havde vidst, om der derinde var Land og følgelig Fangst at vente. 
Jeg skal dertil føje nogle Bemærkninger: 
Da Navnet Svalbarde ikke nævnes 1 de ovennævnte Fortællinger i 
Historia Norvegiae, kan man gaa ud fra, at selv om det ukendte Land, 
disse Зоо kom til, var Spitsbergen, var det ikke det 1 Landnamabök 
af »kyndige Mænd« omtalte Svalbarde. Jeg benægter nemlig selvfølgelig 
1 
) Is Go So UG. 
*) Storm: Ginnungagap S. 844. 
3) Nansen 1. с. S. 411. 
4) ibid. S. 414. 
