294 Gustav Horm. 
bringelse af Navnet i Havet synes at være i Overensstemmelse med 
Omtalen af Svalbarde 1 Peder Clausson’s Uddrag af Kongespejlet (Spe- 
culum Regale) 1 »Norriges Bescriffuelse«?): 
»Vdi samme Haff driffuer ocsaa offuermaade megen lis langt ud 
paa Sommeren / oc besynderlig Øster oc Nordost ud ved Landet / huil- 
cken lis kommer ud aff Sualdbarden / det er / aff Nordbotnen / eller 
den store Упс / som er bond oc ende paa dette store Norderhaff / som 
er imellem Norrig / Rysland / Island oc Grønland / ... .«. 
Denne Beskrivelse af Isens Oprindelse fra Svalbarde omtales ikke 
1 det Uddrag af Kongespejlet, der findes i Gronl. hist. Mindesm. III, 
S. 317, og passer Jo ıkke med de gamle Kursforskrifter. 
Det bemærkes, at sydligere paa Østkysten staar paa Gudmunds- 
son's Kort Navnet »Greipar« (jfr. S. 296). 
-Thord Thorlacius’ Kort. 
Paa Biskop Thord Thorlacius’ Kort fra 1668—69 (Fig. 5) er Nord 
for 70° Br. paa Grønlands Østkyst skrevet følgende Legende (8) paa 
Latin?): 
»Denne Strekning af Gronland kaldte de gamle for Sualbarde, 
hvilket Ord betegner en kold Kyststrækning eller Landkant; hele denne 
Egn er opfyldt med vidtstrakte Bjerge, dækkede med evig Sne, og 
Kysten er aldrig isfri«. 
Her er altsaa en bestemt Udtalelse om Beliggenheden af de Gamles 
Svalbarde, som jo passer med Scoresby Sund. Den sidste Sætning 1 
Legenden er betegnende for Isforholdene 1 dette Farvand, som, skont 
til Tider kan befares uden Forulempelse af Drivis, dog formentlig sjeldent 
er ganske isfrit. 
Angaaende den Bredde, hvorpaa Thorlacius har anbragt Svalbarde, 
skriver han): 
»Anbelangendes Distancen mellem Island og Grønland, da formeldes 
der at være fra Snefjeldsnæs til Blaaserk to Dages og to Netters Se)- 
lads*), der er 48 Uger Søes eller 60 tyske Mil, efter som de Gamle holdt 
en Dags og en Nats Sejlads at være 24 Uger Søes eller 30 M le. Desligeste 
1) Kidbenhafin, 1632, S. 180. 
>) Medd. om Gronl. IX, Tavle 7 og S. 51: »Latus hoc Gronlandiæ veteres 
Sualbarda apellabant, qve vox latus vel marginem frigidum denotat, totus hic 
tractus montibus abundat editissimis perpetua nive tectis Litori autem glacies 
continue adhæret« — De citerede tre Legender er godhedsfuldt oversatte af Adjunkt 
Johannes Knudsen. 
3) Medd. om Grønl. IX, S. 19. 
4) Fejlagtig i Stedet for 4 Døgn. Th. Th.’s Kilde har formentlig været Ivar 
Bårdsøn's. Beretning (jfr. S. 280, Note). 
Mate. - 
